338 
enten er omtrent ens byggede med dem, der findes hos lind og older, 1 ) 
dels bestaar i skaalformige fordybninger eller smaaa gruber i selve bla¬ 
dets substans 2 ); det er ikke paavist, at de gavner planten noget, og det 
ligger derfor efter min mening nærmere at mene, at de er tilblevne bare 
i dyrenes interesse og ved deres direkte paavirkning af bladene (i lig- 
hed med de bekjendte galæbler paa egeblade f. eks.) ikke som udslag 
for nogen slags association mellem planten og dyrene. 
Undersøgelsen af og theorien for domatierne er én del af Lund- 
stroms arbeide. I en anden del gaar han ind paa et nyt felt og søger 
at paavise, at der i formen af enkelte frugter eller frø gjør sig en slags 
hensigtsmæssig efterabning eller maskering (: mimicry) gjældende. 
Som »mimicry« betegner man som bekjendt blandt andet, naar en 
sommerfuglelarve har faaet en saa skuffende lighed med f. eks. en 
vissen grenstump, at den af sine fiender forveksles med en saadan og 
derved undgaar at blive spist. En tilsvarende, men modsat »mimicry« 
skal nu forekomme hos endel kurvblomstrede, særlig af slegten calendula , 
Som bekjendt ofrer planterne betydelig omsorg (om man vil bruge 
det udtryk for en ubevidst hensigtsmæssighedsstræben, som er opnaaet gjen- 
nem gradvis omforandring ved hjælp af naturligt udvalg) paa sprednin¬ 
gen af sit frø. Det er nu gunstigt for de fleste arters eksistens og udbre- 
delse, at frøet skaffes bort fra den plante, paa hvilken det er frembragt, 
og ikke falder til jorden lige ved denne. I dette sidste tilfælde vilde 
hverken de opvoksende unge planter eller moderplanten faa udvikle 
sig i fred; der vilde blive en sterk konkurrence om pladsen og nærin¬ 
gen mellem forskjellige individer af samme art, og saadan konkurrence 
er ufordelagtig, da ved den en hel del individer nødvendigvis maa gaa 
tilgrunde, mens enhver arts stræben gaar ud paa at formere sig saa 
sterkt som muligt, frembringe et saa stort antal nye individer som muligt. 
Anderledes, hvis frøet fjernes fra moderplanten; da er der ialfald mu- 
lighed for, at det kan komme paa ubevokset grund, hvor den opvoksende 
plante er fri for konkurrence, eller hvis det ikke opnaar denne gun¬ 
stigste mulighed, saa kan det ialfald komme paa steder, hvor kampen 
kommer at staa mod individer af fremmede arter, d. v. s. mod natur¬ 
lige fiender. Enhver plante søger derfor at skaffe sine frø saa langt 
bort fra sig som muligt. Indretningerne til opnaaelsen af dette samme 
maal er imidlertid forskjellige for forskjellige planters vedkommende. 
Endel forsyner sine frugter eller frø med hindeagtige eller haarformige 
1 ) Som eksempler paa saadanne kan nævnes løn, alm, hassel, valnød. 
2 ) Mest eskotiske vekster, f. eks. kaffetræet, laurbær (laurus canariensis og 
nobilis), psychotria daphnoides, coprosoma baueriana. 
