340 
tage denne vandring, behøver et meget solidere skal end en, som spre¬ 
des af vinden og aldrig kommer i berøring med nogen skadelige vædsker.. 
Det har nu i virkeligheden vist sig, at de larvelignende frugter af calendula 
er forsynede med et rigtig tykt, solid skal, de hindebærende (fig. 2, c) 
derimod med et forholdsvis tyndt. Denne omstændighed taler for den 
af L. forfegtede mening, som dog maa paavises ved direkte forsøg,. 
før vi kan være sikker paa dens rigtighed. Forsøgene maa gaa ud paa 
at vise, at ligheden mellem frugterne og insektlarver faktisk, bevirker,, 
at frugterne spises af rene insektædere blandt fuglene.') 
Myrerne har jo altid gjældt for at være saare kloge dyr - ialfald 
inden Mark Twain søgte at paavise det modsatte — men dog skal,, 
hvis Lundstrom har ret, selv de lade sig tage ved næsen af en plante 
og lade sig narre til at sørge for plantens udbredelse uden det ringeste 
vederlag. Naar myrerne er saa svært kloge, hvor klog maa saa ikke 
planten være, kunde man fristes til at spørge. 
Vedkommende plante bærer navnet melampyrum pratense og er al- 
mindelig i skovene. Den hører til de maskeblomstredes familie og er 
en 1 — 2 decimeter høi, spæd plante, hvis firkantede stængel bærer par- 
vist staaende smale blade. I de øvre bladhjørner sidder gule omtrent 
1 centimeter lange rørformige blomster, der frembyder forskjellige eien- 
dommeligheder, som vi ikke nu skal opholde os ved, ligesaalidt som vi 
skal gaa ind paa den merkelighed ved planten, at den ved hjælp af 
sugerødder snylter paa naboplanter tiltrods for, at den udentvil er 
istand til selvstændig ernæring. 
En videre eiendommelighed ved planten er, at den paa bladene er 
forsynet med smaa honningafsondrende haardannelser, som efter analogi 
med lignende dannelser hos andre planter maa antages at have til op- 
gave at lokke insekter til at besøge planten, og som i virkeligheden be¬ 
virker, at my rer er hyppige gjester paa den. Men hvad skal myrerne 
der? Bestøvningen har de intet med; den besørges af bier, som tager 
sig betalt i blomstens egne produkter. 
Lundstrom mener nu, at myrerne lokkes til planten og. bevertes 
med honning, for at de skal bære frøene bort og hjælpe til ved deres- 
spredning. 
Frøene sidder mellem 1 og 4 sammen i en kapsel, som ved modningen 
aabner sig (fig. 2, e), men, efter hvad det synes, ikke med engang slipper 
frøene fra sig. Disse selv (fig. 2, /) er egformede, hvide og af ganske 
*) Lundstrom anfører, at saadanne forsøg har været gjort med negativt, 
resultat af en tidligere forsker. 
