Spirituøse drikkes indflydelse paa 
levealderen. 1 ) 
Af C. R. Drysdale. 
Den statistik, jeg i det følgende meddeler, og som er samlet i løbet 
af flere aar, synes mig at vise, at den fuldstændige afholdenhed fra al 
slags alkoholiske drikke er gavnlig for nationerne saavelsom for indivi- 
derne. Den fuldstændige afholdenhed har tilfølge: for det første at 
livet forlænges; for det andet at baade det enkelte individ og samfundet 
spares for en hel del arbeide. 
Sundhedslærens vigtigste maal maa være, at skaffe de arbeidende 
samfundslemmer den størst mulige nydelse med det mindst mulige ar¬ 
beide i den kortest mulige arbeidstid. Alle de fødemidler, som forøger 
arbeidets intensitet, maa derfor søges udbredte, alle de, som slapper 
arbeidskraften, maa søges afskaffede. Af denne grund mener jeg, at 
man bør stræbe hen til, at de arbeidende klasser i Europa i større ud- 
strækning end for tiden nærer sig af kjødspiser eller i det hele af egge- 
hvideholdige stoffer. Derimod er jeg rent uenig med de fysiologer, som 
endnu opretholder den mening, at alkohol, i den ene eller den anden 
form, bør indgaa som bestanddel i kropsarbeidernes eller nogen anden 
samfundsklasses spiseseddel, naar denne skal tilfredsstille videnskabens 
fordringer. Jeg tviler ikke paa at haveret, naar jeg siger, at de 130 
millioner pund sterling, som, ifølge Ho gies beregninger, paa de britiske 
øer aarligaars udgives for spirituosa, ikke alene er bortkastede penge, 
men at de vilde være bedre anvendte, om man virkelig kastede dem i 
søen. Det brug, som nu gjøres af dem, er ikke alene unyttigt, men 
skadeligt, idet det førøger sygeligheden og dødeligheden hos befolkningen. 
Jeg ved godt, at dette spørgsmaal ikke kan afgjøres ved paastande 
uden beviser. Lige bestemte paastande har været fremførte fra den 
Foredrag holdt i Ziirich ved deuxiéme congrés international contre 
Vabus des boissons (9de—ute september d. a.). 
