356 
flere og flere tilhængere, holdt man dog endnu paa at strides om 
den, da den bekjendte Koch den 24de marts 1882 i det fysiologiske 
selskab i Berlin fremlagde den første meddelelse om sine under- 
søgelser paa dette felt. Med et slag slog han al opposition mod 
Vil lem ins anskuelse til jorden, idet hans forsøg ikke alene paa en 
uigjendrivelig maade bekræftede denne, men han førte paa en lige- 
saa uigjendrivelig maade beviset for at have fundet selve sygdoms- 
aarsagen, nemlig den berygtede tuberkelbacille. Med disse Kochs 
undersøgelser som udgangspunkt er der i de fem aar, som senere 
er forløbet, leveret masser af arbeide til vderligere opklarelse af 
sygdommen. 
Jeg faar nu prøve paa at give Dem, mine damer og herrer, en 
forstaaelse af sygdommen. 
Det vil være Dem bekj endt, at i de senere aar har man dels 
bevist, dels med større eller mindre vished antaget, at en stor del, 
om ikke de fleste af vore sygdomme skyldes smaa organismer, der 
trænger ind i legemet. Man kalder disse smaaorganismer soppe, 
med fremmede ord mikrober, bakterier, mikrokokker, baciller. Mi¬ 
krober betyder smaavæsener, det er den benævnelse, jeg her vil 
bruge; baciller, bakterier og mikrokokker betegner egentlig navnet 
paa enkelte serlige former, men benyttes ogsaa om disse smaa¬ 
væsener i sin almindelighed. Til et fuldgyldigt bevis for, at en syg- 
dom skyldes en bestemt mikrobe, forlanges, at man finder den i 
alle tilfælde af sygdommen og kun i denne sygdom; at den kan 
dyrkes udenfor menneskets eller dyrets organisme, og at man altid 
paanyt kan fremkalde den samme sygdom ved at sprøite de saa- 
ledes dyrkede mikrober ind i dyr, som er modtagelig for sygdom¬ 
men. Denne dyrkning gaar for sig paa den maade, at man laver 
sig en saakaldt næringsvædske af kjødsuppe, blodvædske og andre 
dertil passende substanser, steriliserer den, d. v. s. paa forskjellig vis op- 
heder den, saa man er sikker paa, at ingen levende organisme findes i 
den; udsaar saa smaabeter af sygt væv, f. eks. tæringsspyt, paa denne 
næringsvædske og sætter den ind i rugeovne af passende temperatur. 
Der vokser og formerer de mikrober sig, som findes i det udsaaede væv; 
de vokser dels fladt udover som muggen i en syltetøikrukke, dels ind i 
vædsken, hvor man kan se dem som forskjelligformede figurer. Dyrk¬ 
ningen foregaar dels paa flade glasplader, dels i glas. Fra den første ud- 
sæd kan man saa overføre mikroberne til nye glas med næringsvædske ; 
da tager man kun mikroberne, der har skudt ud fra det oprindeligt 
