374 
mer. Ved nærmere Eftersyn viste det sig at være et brækket Fiskeben^ 
der antoges at have tilhørt en Sværdfisk. 
Ved Ankomsten til Santos den 27de s. M. og efter at en Del af 
Ladningen var losset, viste det sig, at Sværdet stod ni Tommer inde 
i Lasterummet. 
Bergen den 24de November 1887. 
Ærbødigst 
F. Chr. I s d a h 1 , 
Skibets Bogholder.« 
Sverdet, som ved den ydre skibsside er noget fladtrykt og hult 
med en bredde af 10 cm. og en høide af 5 cm., smalner af mod spid- 
sen, har truffet lige i sammenføiningen mellem to af de 11 cm. tykke 
skibsplanker, gaaet paa skraa ind mellem disse, skaaret ind i kanterne 
af to nærstaaende spant, sat tværs igjennem en 8 cm. tyk planke i den 
indre klædning og endnu havt kraft nok til at trænge ca. 23 cm. ind 
i lasterummet. Tages den skraa retning i betragtning er sverdet, naar 
vi ganske bortser fra spanterne, bleven stødt gjennem en træmasse paa 
22 cemtimeters tykkelse, hvad der forudsætter en ganske respektabel 
fart hos det ulykkelige dyr, sverdet har tilhørt. Plankerne i yderklæd- 
ningen er saa solid fastboltede paa spanterne og mellemrummet 
overalt saa vel dyttet med drev, at det sikkerlig havde været lige 
let at trænge gjennem selve planken som ind i dette mellemrum. 
Plankerne er endnu ganske friske og gode uden noget tegn til raadden- 
hed. Og foruden det egentlige sverd paa overkjæven er ogsaa enden 
af den tilspidsede underkjæve stødt ind i skibssiden, uden dog, paa 
grund af sin korthed, at trænge igjennem den ydre plankeklædning. 
Resterne af underkjæven sidder fastkilet et par centimeter nedenfor det 
egentlige sverd. 
I den zoologiske literatur finder man fra de ældste tider og ned- 
igjennem af og til beretninger om lignende tilfælde, hvor sverdfisken 
har stødt sit vaaben ind i fartøier, og der berettes endog, at det har hændt, 
at disse er sunkne ved beskadigelsen. For en del aar tilbage hændte det 
saaledes oppe i Nordland, at en baad fik sin side gjennemboret af en 
saadan fisk, hvad der særlig er merkeligt af den grund, at det er yderst 
sjeldent sverdfiskene forvilder sig saa langt mod nord. 
Sverdfiskenes egentlige hjem er dels Middelhavet, dels tropernes 
have, særlig det indiske ocean. Den art, som har sit tilhold i Middel¬ 
havet er den egentlige sverdfisk (xiphias gladius), der opnaar en 
længde af 3—5 meter, hvoraf mere end fjerdeparten kommer paa 
sverdet, der dannes af den sterkt forlængede overkjæve og altsaa bestaar 
af en benmasse, som ved grunden gaar over i hovedets ben. Sverdet 
er hos denne art formet som en kaardeklinge, d. v. s. det er fladtrykt, 
