382 
der jo ogsaa nedbør i de sydlig beliggende fabriksteder, saaledes at der 
her maa være ligesaa stor fare for kunstverker som længere nordpaa, 
om end svovlsyrlingmængden paa det sidste sted er større paa grund 
af den i en langt større tid af aaret stedfindende ophedning af privat¬ 
boliger. Dette sidste er dog ikke nok til at forklare den store forskjel; 
der maa være en anden grund, og denne har man troet at finde i den 
omstændighed, at nedbøren paa nordligere bredder falder tildels som 
sne. Denne blir som oftest liggende i længere tid og kan saaledes ved¬ 
blivende absorbere og oksydere svovlsyrling; den dannede svovlsyre 
holder sig i sneen og faar god tid til at indvirke paa underlaget. 
Sendtner, hvis fortjeneste det er først at have gjort opmerksom paa 
dette, har paavist, at der i nysne findes ligemeget svovlsyrling og svovl¬ 
syre, men at allerede efter et par dage næsten al svovlsyrling er oksy- 
deret til svovlsyre. Ved et snefald i Mtinchen fandt han i nysne ca. 
8 milligram svovlsyrling og svovlsyre pr. liter snevand. 14 dage efter 
var mængden steget til 61 mg., mens han i 8 km.s afstand fra byen i 
ligesaa gammel sne blot fandt 8 mg. Dette sidste viser, at luften selv 
i temmelig afstand fra en større by ikke er aldeles fri for svovlsyrling, 
men at den i byerne liggende sne optager langt mere svovlsyrling end 
den paa landet liggende. Foruden paa kunstverker mener man, at den 
med svovlsyre forurensede sne ogsaa skal have en skadelig indvirkning 
paa vekstlivet og især, efter hvad Ebermayer har paavist, paa naale- 
træer, der skal trives daarlig i større byer. 
Efter dr. C. Lang i „Das Wetter 11 . 
Trepanation i det 6te aarhundrede. Trepanation er en opera 
tion, ved hvilken man af hovedets ben borer ud et rundt stykke, saa der 
fremkommer et virkeligt hul i hjerneskallen. Efter fund i gamle franske 
grave har denne operation været udført allerede i det 6te aarhundrede og 
rimeligvis endnu tidligere; man har dengang ikke havt saa gode instru¬ 
menter til operationens udførelse som nu, da man gjennemsager benet; 
thi af et fund, som nylig er gjort, fremgaar det, at man har skaaret 
eller meislet hullet i skallen, og det hos et levende menneske, thi hullets 
rande viser tydelige tegn af tilheling efter operationen. 
Literatur. 
Bergens Museums Aarsberetning for 1886 er udkommet 
og indeholder følgende naturvidenskabelige arbeider: James A. Grieg: 
Bidrag til de norske Alcyonarier (med IX plancher). — Fridtjof 
N ans en: The Structure and Combination of the Histological Elements 
of the Central Nervous System (med XI plancher). — Dr. J. Brunchorst: 
1) Ueber eine sehr verbreitete Krankheit der Kartoffelknollen (med 1 
planche); 2) Zur Bekampfung der Kohlhernie; 3) Die Structur der In- 
haltskorper in den Zellen einiger Wurzelanschwellungen (med 1 planche). 
Det første arbeide beskriver endel nye arter og slegter af koraldyr. 
I Nansens arbeide søges vist, at nervecellerne, som før antoges 
at være sædet for vort sjæleliv, intet har dermed at gjøre uden forsaa- 
vidt, at de tjener til hele nervesystemets ernæring. Dette vil forekomme 
de fleste af os temmelig revolutionært, men hr. Nansens undersøgelser 
