13 
mer frem, hurtigt blir bekjendt og straks fra mange kanter under¬ 
kastes prøvelse. Er det saa noget sundt og godt, kommer det snart 
til anerkjendelse. Saaledes er det gaaet Pasteur, der fødtes 27de 
december 1822 i den lille by Dole, som søn af en garver, der tidli¬ 
gere havde været soldat. 58 aar senere blev der paa hans føde- 
hus opsat en marmorplade med en indskrift, der angav det som Louis 
Pasteurs fødested, og alle vil rimeligvis mindes, at hele Europa hyl- 
dede ham paa hans 70de fødselsdag. 
Allerede i skoledagene ytrede Pasteurs tilbøielighed for kemiske 
studier sig, og end mere kom denne tilbøielighed frem, da han blev 
elev ved normalskolen i Paris, hvor han med sand lidenskab kastede 
sig over kemiske studier og arbeider. Og allerede nu gjorde sig 
gjældende hans trang til at kontrollere enhver anskuelse eller theori 
ved hjelp at iagttagelser og forsøg. Og allerede nu gjorde han sine 
første vigtige opdagelser med hensyn til stoffernes molekulære struktur, 
i det han med sindrigt anordnede forsøg paaviste, at tilsyneladende 
fuldstændigt ens sammensatte stoffer, der dog under visse forhold viste 
forskjellige egenskaber, ogsaa i sin bygning, i krystalformen, viste for- 
skjel, der trods den procentisk lige sammensætning angav, at de 
havde en forskjellig molekulær bygning. Han fortsatte disse studier 
efter, at han var blevet lærer i kemi i Strassburg. Han paaviste, at 
visse stoffer har krystalformer, der er symmetriske, d. v. s. som ved 
et plan kan deles i to fuldstændigt lige dele, mens andre stoffer har 
usymmetriske krystalformer, der ikke kan deles i to fuldstændigt lige 
dele, og at stoffer, der udgaar af den anorganiske natur har symme¬ 
triske krystalformer, mens de stoffer, der frembringes med livsvirk- 
somheden har usymmetriske krystalformer. 
Endelig paaviste han, at denne molekulære anordning har betyd¬ 
ning ved og kan omdannes ved gjæring. Herved var Pasteur ad rent 
kemisk vei kommet ind paa et nyt felt, nemlig gjæringen, og da han 
samtidigt, 32 aar gammel, var blevet udnævnt til dekanus i fakultetet 
i Lille og her, hvor tilvirkningen af alkohol af runkelroer og korn- 
sorterne er en stor industri, vilde holde foredrag over gjæringen, var 
han altsaa ved det netop meddelte fund blevet opmerksom paa, at der 
ved de hidtil saa dunkle gjæringsprocesser maatte være overmaade 
meget af interesse at undersøge, og at der rimeligvis maatte være en 
eller anden stor og almindelig lov, der bevirkede, at gjæringen kunde 
