55 
stillinger om videnskaben, sig ikke til den egentlige videnskab, men til 
dens anvendelser. Slige anvendelser er, navnlig paa dette kontinent, 
saa forbausende, de frembyder sig i saa rigt maal og saa klart for 
mængdens øie, at de drager blikket bort fra de arbeidere, som har 
viet sig til den originale forsknings stillere og dybere virksomhed. 
Tag den elektriske telegraf som et eksempel, der ofte har frembudt 
sig for os i den sidste tid. Jeg er langt fra paa nogen maade at 
ville nedsætte deres fortjenester, som i England og Amerika har givet 
telegrafen en for dens praktiske brug saa vidunderlig egnet skikkelse. 
De fortjente en stor belønning og har sikkerlig faaet den. Imidlertid 
vilde jeg blive mig selv utro og skjule sandheden for Eder, hvis jeg 
ikke sagde Eder, at praktikerne, hvor høit deres dygtighed og deres 
ydelser end kan staa i speciel henseende, - dog ikke opdagede den 
elektriske telegraf. Opdagelsen af den elektriske telegraf forudsætter 
opdagelsen af elektriciteten, dens love og virkninger. Saadanne op- 
dagelser bliver ikke gjorte af praktikerne og vil heller aldrig blive 
gjorte af dem, da deres aand er opfyldt af ideer, som visselig i en 
bestemt henseende er af den høieste værd, men ikke ansporer den op- 
rindelige opdager. 
De gamle opdagede ravets elektricitet, og Gilbert udstrakte 
i aaret 1600 denne opdagelse til andre legemer. Saa fulgte andre 
forskere, Eders Franklin blandt dem. Men denne slags elek¬ 
tricitet kom uagtet mange forsøg ikke til anvendelse i telegrafiske 
øiemed. Saa fremstod den store italiener Volta, som opdagede den 
elektricitetskilde, som bærer hans navn, og som anvendte den dybeste 
indsigt og fineste eksperimentelle dygtighed paa dens videre udforsk- 
ning. Saa opstod den mand, som med sit genis storhed forenede alle 
den indre dannelses fortrin, Michael Faraday, opdageren af den 
elektro-magnetiske induktions store gebet. 0 r s t e d opdagede magnet- 
naalens udslag og Arago og Sturgeon jernets magnetisering ved 
den galvaniske strøm. Endelig fandt den theoretiske betragtning af 
den galvaniske strømledning sin Newton i Ohm, mens Henry i 
Princeton, som havde den skarpsindighed at gjennemskue Ohm’s for¬ 
tjenester, mens de endnu blev undervurderede i hans eget fædreland, 
allerede dengang indtog en fremragende rang blandt de eksperimen¬ 
telle forskere. De finder i disse mænds arbeider alle de materialer, 
som indtil nu er blevne anvendte i enhver Horm af den elektriske tele¬ 
graf. Nei, endnu mere, Gauss, den berømte mathematiker og astro- 
