59 
Det er nu at vente, at myrene maa blive grundere, jo længer 
man kommer tilfjelds, da de bar havt en kortere tid til sin vekst. 
Myrene er nemlig dannet af paa hinanden dyngede lag af hvidmos 
(sphagnum), stargræs (carex) og andre vandplanter. Til sine tider 
har der ogsaa vokset træer paa myrene og deres omstyrtede stammer- 
er opbevaret af den overvoksede mos. 
Nu kan selvfølgelig myrenes dannelse først være begyndt, efter 
at det store isdække var forsvundet fra vort lands overflade, og da 
dette først smeltede bort i lavlandene og sidst i høilandene, er myrene 
her af senere datum og maa da gjennemsnitlig være grundere. Saa 
er tilfælde paa Dovre, og saa var ogsaa tilfælde her. I Ustadalen og 
øverst i Laagens dalføre ved turiststuen Laagliberget var de dybeste 
myrer kun 1—2 m., kun paa et enkelt sted i Ustadalen gik dybden 
op til 3 m. Ved Laagliberget, der ligger omtrent 1 160 m. (3 700')’ 
over havet, fandtes flere omvæltede furestammer i myrene, som for- 
øvrigt var grunde og uden videre interesse. 
Vandskillet mellem den ene af Numedalslaagens kilder, Langesjø. 
(ca. 1 290 m. o. h.) og den anden, hoveddalen med Bjørnæsfj orden 
paa den ene side, og Bjorøias vasdrag med indsjøen Tinhølen paa den 
anden side er meget lavt. Terrænet er sumpet, fuldt af myr og større 
og mindre vandansamlinger. Myrene er grunde oftest kun y 2 m. dybe. 
Deres vegetation er væsentlig stargræs art er, mens sphagnum kun 
forekommer sparsomt. Dog kan den ogsaa paa enkelte steder fore¬ 
komme meget frodigt med sammenhængende tafser paa over en fod. 
Bunden er overalt storstenet. De grønne græsmyrer skiller sig paa 
lang afstand ved sin grønne farve tydeligt fra de omgivende brune- 
tørre marker. 
De omtalte vandansamlinger er indesluttet af lave uregelmæssige- 
banker og af en ligesaa ringe dybde som myrene. De har ofte intet 
afløb, men tørrer dog neppe ud om sommeren; de har en grøn indfat- 
ning af carex ampullacea og andre storbladede carex- arter. Eftersom. 
nu disse græsagtige planter sammen med andre opfylder vandpytten, 
indfinder ogsaa andre stargræsarter sig og tildels ogsaa sphagnum 
— og vi har de netop omtalte grunde myrer. Sandsynligvis har vi 
her den bedste anledning til at studere, hvorledes myrene i lavlandene 
dannedes, efter at den store indlandsis gik bort. 
Jeg mener, at man af disse forhold kan slutte, at indlandsisen 
meget sent har trukket sig tilbage fra disse trakter, idet myrene er- 
