67 
kom i 1857, havde Rink nedlagt resultaterne al sine første undersø- 
gelser over Grønlands naturforhold og befolkning. 
Her meddelte han sine iagttagelser over indlandsisen, over 
isstrømmene, som den sender ned i fjordene og over isfjeldenes dan¬ 
nelse. Han skildrer her, hvorledes det uhyre isdække ligger som et 
frossent hav indover, saalangt øiet kan naa. I dets yderste rand kan 
man endnu se toppe af land stige frem som øer af et hav, men læn- 
gere indover bliver det til en høislette, der svagt stigende smelter 
sammen med luften i horizonten. 
Men den ro og stilhed, som hviler over dette øde, er i virkelig- 
heden kun tilsyneladende, thi fra isens indre udgaar der en bevægelse 
som giver anledning til de største naturfænomener, polarlandene eier. 
Dette isdække erholder en stadig tilvekst fra det indre, stiger 
.altsaa, og har derfor altid en tendens til at skyde sin rand mod vest 
•over yderlandet og havet. Gjennem isstrømmene, som Rink paaviste 
maatte være udførselsveiene for nedbøren, ligesom floderne er det i 
.andre lande, trænges der kolossale masser af is ud i havet, hvorfra 
de seiler videre ud i verden som isfjelde. 1 000 fod i gjennemsnit 
er ikke nogen sjeldenhed for disse iskolosser, der altsaa bare er brud- 
:stykker af den faste landis. En saadan isplade, 1 000 fod eller mere 
i tykkelse skyder altsaa ned gjennem dalene til bunden af fjorden, 
bevægelsen fortsætter sig uforandret udover havbunden, indtil yder- 
r and en naar en dybde, i hvilken våndet begynder at løfte den, men 
•endnu vedligeholder den sin sammenhæng og rykker frem, baaren af 
havet, indtil endelig en ydre omstændighed ophæver dens sammen- 
hængningskraft. Da sønderbrydes dens yderste rand nedenfra opad 
•og de frit svømmende isfjelde dannes. Denne „kalvning u , som man 
kalder den, sætter havet i bevægelse mange mile udover. 
Rink kommer til den slutning, at hovedmassen af de isfjelde, 
som føres ud fra dansk Grønland, stammer fra 5 isstrømme, hvoraf 
hver aarlig sender over 300 millioner m. 3 ud i havet. Slige vand- 
mængder kræver et stort opland til sin forsyning og Rink betragtede 
disse isstrømninger som det gamle indlands forsvundne flodmundinger, idet 
isen efter at have bedækket landet til en vis høide begyndte at søge 
veien til havet ligesom fordum det rindende vand. 
Rink udarbeidede ogsaa blandt andet et udmerket kart over 
Hordgrønland, en geologisk oversigt over en del af landet og førte 
5* 
