71 
Træk af den kemiske storindustri. 
Menneskenes naturhusholderiske virksomhed kan deles i 1) stof- 
producerende, 2) stofforædlende og 3) stoffordelende (handel). De to 
første klasser tager i sin tjeneste den videnskab, man kalder tekno¬ 
logi, der i ordets egentligste forstand maa ansees som praktisk natur- 
videnskab. Den kan igjen deles i mekanisk og i kemisk tekno¬ 
logi, ettersom bearbeidelsen væsentlig gjælder formen eller den indre 
sammensætning. Til den mekaniske teknologi henhører saaledes træets 
bearbeidelse til planker, tømmerstokke o. s. v., jernets udvalsning til 
skinner, traad, plader etc. — idethele saadan bearbeidelse, der kun 
forandrer den ydre habitus, men lader selve det indre stof uforandret. 
Den kemiske teknologi derimod beskjæftiger sig med den bearbeidelse, 
der forandrer raastoffets natur og substans — men selvfølgelig ogsaa dets 
form — som f. eks. metallernes udvinding af ertserne, blyets overføring 
til farvestoffet blyhvidt, kobberets forandring til blaa og grønne farve- 
stoffer, udvinding af jod af alger, forandring af stivelsen til druesukker, 
alkohol til edikke, byg til øl, stenkultjære til prægtige anilinfarver etc. 
etc. Enkelte processer kan regnes til begge grupper, som sukkerets ud¬ 
vinding af roerne, der vistnok paa forhaand indeholder sukkeret færdig, 
men som til rensningen udfordrer adskillig kemisk behandling. Paa 
samme maade med fabrikationen af glas. Denne tilhører den kemiske 
teknologi, saalænge det gjælder af raamaterialerne: soda, sand, potaske, 
kalk o. s. v. at frembringe stoffet glas. Saasnart dette imidlertid er 
dannet, hører dets videre bearbeidelse, f. eks. til flasker, karafler, 
kupler, vinduesglas o. s. v. under den mekaniske teknologi. Eabrika- 
tionerne hørende under den kemiske teknologi, der særlig her skal 
behandles, har selvfølgelig alene kunnet gjøre sine .bekjendte store 
fremskridt derved, at den saakaldte rene kemi er gaaet foran, samt 
ved forbedrede maskiner. Det viser sig her, at specialvidenskabelige 
studier, der i øieblikket lidet anerkjendes, pludselig kan bidrage til 
udgranskningen af en proces, opdagelsen af stoffer o. s. v., der straks 
efter er bleven gjenstand tor fabrikmæssig fremstilling, ofte i en 
maalestok; man ikke paa forhaand havde kunnet ane. Hvilken blom¬ 
strende industri er der saaledes ikke opstaaet paa grundlag af nylig 
afdøde prof. Hoffmanns undersøgelser over anilin. De vældige 
tjærefarvefabriker taler tydelig nok, — og hvilke praktiske følger har 
