76 
rsalt anvendes saaledes paa sine steder soda, hvilket jo ikke skader, 
om saltet skal anvendes i sodafabriker. Spiritus denatureres gjerne 
med benolje, hvis vigtigste bestanddel pyridin, gjør den aldeles 
udrikkelig. Hos os denatureres saaledes spiritus med 2 1 / 2 % af en 
blanding af 1 del pyridin og 4 dele træspiritus. 
Ofte kan ogsaa fordom staa hindrende i veien for en rationel 
fabrikation. Sæbesyderne forlanger saaledes paa mange steder af gam¬ 
mel vane uren potaske. Potaskefabrikanterne er derfor tvungne til at 
■forurense sit fremstiilede rene produkt mad sulfat, soda o. s v. 
Yi vil nu i grove træk betragte enkelte af de stoffer, der i tek- 
nisk-kemisk henseende har faaet den største betydning for menneskene 
og det forhold hvori disse stoffer gjensidig staar til hin anden, med specielt 
hensyn paa hvordan de forskjellige fabrikationer griber ind i hinanden. 
.Man gjør rettest i at dele stofferne efter deres anvendelse og deres 
forhold til de forskjellige fabrikationer, storindustrielt betragtet, i: 
1) kaastoffer, f. eks. stenkul, knokler, hud, fedt, ertser, salt, 
:sand, o. s. v. 
2) Mellemprodukter, f. eks. kalk, svovlsyre, koks, træ- 
Eul o. s. v. 
3) Raaprodukter, f. eks. svovl, alun, soda, tjære, benkul. 
4) Endeprodukterne, f. eks. glas, krudt, lysgas, farve- 
;stoffer o. s. v. 
Af raastofferne er stenkul —- opmagasineret solvarme — direkte 
■eller indirekte bæreren af al saavel mekanisk som kemisk industri. 
Desuden anvendes kolossale masser i husholdningen som brændsel. 
Man kan med rette sige, at kul og jernforbruget giver en ganske paa- 
lidelig maalestok af et lands industrielle udvikling. Det er særlig Eng¬ 
land, De forenede stater og Tyskland, der forsyner verden med kul. 
Produktionen har i de sidste 50 aar 6—7-doblet sig, og beløb sig alle¬ 
rede for 10 aar siden til 425—30 millioner tons pr. aar, svarende til 
en værdi af henimod 7 milliarder kroner. Hvad et saadant tal som 
430 millioner tons vil sige, vil man lettere forstaa, naar man beregner 
det gjennemsnitlige kulforbrug pr. hoved over hele jorden (verdens 
befolkning sat til 1 400 millioner). Det bliver paa hvert menneske 
over 300 kgr. pr. aar. Eor Englands vedkommende beløber det sig 
til over 4 000 kgr. Til udvinding af disse kulmængder var der i 
Europa i aaret 1880 beskjæftiget 1 231 000 arbeidere. (I disse tal er 
