77 
ogsaa brunkul iberegnet). De største kullelter foldes i Kina og i de- 
forenede stater. 
Europas kulfelt indtager omtrent 42 800 kv. mile (engelsk), d& 
forenede staters 194 000, Kinas 200 000 og Indiens 85 000; tilsammen. 
471 800 kv. mile. 
Som eksempel paa de enkelte landes forbrug af kul kan nævnes. 
England 1882 med 159 mill. tons (å 1 016 kgr.). (Heraf anvendtes 
til teknisk øiemed 100 mill. og til ophedning ca. 59 mill.). Forde¬ 
lingen paa de enkelte industrigrene sees af vedføiede tabel — angivet, 
med runde tal: 
Jern og staalverker. 48 mill. tons. 
Husholdning. 27 — 
Dampmaskiner. 19 — 
Udførsel. 15 — 
Bergverker. 11 — 
Glasverker.... . 9 — 
Tekstilindustrien. 7 — 
Ler, glas og kalkovne. 5; — 
Dampskibe. 5 — 
Bryggerier og brænderier.. . 8 — 
Fordelingen i de enkelte lande vil naturligvis være meget forskjel¬ 
lig, dog giver ovenstaaende tabel et grovt indtryk af fordelingen paa. 
de største forbrugere. Nogen fare for at jordens kuloplag, i en nær- 
fremtid skal forbruges, fmdes absolut ikke; thi de mægtige kulleier 
i Asien vil sikkerlig ikke blive udtømt, forinden menneskene paa en 
praktisk maade kan udnytte andre kraftkilder, som solvarme, fossefald,, 
vinde o. s. v. Den elektricitetens tidsalder, vi gaar imøde, vil sikkerlig 
omforandre ogsaa forholdene paa dette felt og stille nye krav, uden 
samtidig at arve den forgangne tids behov. 
Jernet er fremdeles det, der stempler vor tids alder, og med 
hvert aar som gaar udfindes methoder til billigere at levere stadig 
bedre og bedre jernsorter. Neppe havde vel vore forfædre i dem 
ældre jernalder, der udvandt jern paa en primitiv maade af myrmalm 
— lang tid forinden sammenslutningen til stater og samfund var paa- 
tænkt, mens hensigten kun var at udvinde et stof til forfærdigelse af" 
vaaben — neppe havde vel disse i sine vildeste fantasier kunnet ane, 
hvad nutiden har seet af merkepæle af jern paa den menneskelige, 
