79 
bække og elve og ført ud i det kaspiske hav. Paa østsiden findes 
der en bugt, Kara Bozas, der staar i forbindelse med det kaspiske 
bav ved en kanal, der er noget over 300 fod bred og kun 5 fod 
dyb. De udtørrede østenvinde der stryger over Kara Bozas bringer 
våndet ber til at fordunste saa hurtigt, at der stadig gaar en sterk 
strøm fra det kaspiske bav giennem kanalen ind i Kara Bozas for at 
udjevne niveauforskjellen. Det er beregnet, at der paa den maade 
daglig føres ind over 60 000 centner salt, og havbugten bliver paa 
den maade sterkere og sterkere saltholdig. Paa lignende maade for¬ 
klares saltgehalten i det døde hav, der paa mange steder indeholder 
over 22 °/ 0 salte; saltsøen i Utah er ogsaa bekjendt. Bliver der paa 
denne maade ført mere salt til, end der kan holdes opløst, maa da 
en del udskilles, og afsætte sig paa bunden; dette finder virkelig sted, 
og en hel indsø kan paa denne maade gjenfyldes. Saltet paa et stort 
omraade bliver paa denne maade koncentreret paa et forholdsvis lidet 
omraade. Paa denne maade kan man tænke sig faste saltleier frem¬ 
komne. Ved en eller anden forskyvning i jordlagene kan disse salt¬ 
leier undertiden findes flere tusen fod over havet. Salt udvindes der¬ 
for nu enten som bergsalt, stensalt eller af havvand. 
Udvindingsmethoden for kogsalt af havvand retter sig efter stedets 
klimatiske forhold. I Middelhavslandene arbeider man ved saliner, 
det er store cementerede beholdere, hvori havvandet ved flodtid kan 
strømme ind. Afstænger man saa, vil solvarmen bevirke en saa sterk 
fordunstning, at der ved næste flodtid vil strømme ind havvand paany 
for at udjevne niveauforskjellen. Paa denne maade kan man fort- 
sætte og faar saa en stadig sterkere og sterkere saltopløsning, hvoraf 
saltet paa forskjellig maade kan udvindes. I polaregnene, hvor 
man stadig kan regne paa en bestemt grad af „kulde u , kan man lade 
en del af våndet fryse. Isen er da temmelig nær fersk og det under¬ 
liggende vand saameget sterkere saltholdigt. Lader man våndet fryse 
endnu engang og slaar isen væk og fortsætter paa denne maade, kan 
man omsider faa en saltopløsning, der er saa sterk, at det kan lønne 
sig at inddampe den. I de tempererede zoner, hvor man hverken 
kan gjøre regning paa stadig varme til fordunstning eller jevn kulde 
til frysning, kan man faa salt af havvand paa en billig maade ved 
saakaldte graderverker, der bestaar af overhinanden lagede riskvister, 
indtil en høide af 5—6 etages huse, bredden over 50 m. og tykkelsen 
2—3 m. Havvandet pumpes her op og risler saa sagte ned gjennem 
