84 
hjæ]p af yderst enkle hjælpemidler at forme de vakreste glasgjenstande,, 
ofte pragtfuldt farvet i de forskjelligste nnancer. Lige for ens øine 
kan man se vinglas f. eks. blive forsynet med hundehoveder, slange- 
vindinger og de mest forskjellige udsmykninger, alt udført for haanden 
i utrolig kort tid. Imidlertid drives jo som bekjendt glastilvirkningen 
fabrikmæssig ofte ved hjælp af former, men i det keie og store endnu 
væsentlig for haanden, naar undtages støbning af speilglasruder, noget. 
man lærte at udføre omkring 1700 i Frankrige. Almindelig vindues- 
glas udblæses først, skjæres op, hvorpaa det rulles fladt omtrent som 
fladbrød. Endnu paa Luthers tid var glasruder i beboelseshuse en 
seværdighed. Den moderne hygienes fordringer til lys og luft har nu 
bevirket, at glasruder som bekjendt kan faaes overordentlig billig. 
I Tyskland fandtes der f. eks i 1876 338 glashytter med en produk¬ 
tion af 200 000 tons. Østerriges produktion ansloges i 1883 til over 
72 mill. kr., Frankriges til 83 mill. kr. o. s. v. Glasproduktionen stiger 
stadig, og forholdsvis meget lidet af sønderslagne glassager Under vei 
tilbage til glashytterne til omsmeltning. 
I sin tid troede man ved det saakaldte haardglas at kunne ind- 
skrænke noget forbruget af saadanne glassager som drikkeglas, karaf- 
fler, vaser o. s. v., idet det dengang fabrikerede haardglas kunde taale 
baadø temperaturvekslinger og stød og slag i langt høiere grad end 
vort almindelige glas. Det er ikke vanskeligt at slænge en saadan 
glasskaal f. eks. flere meter bortover og fra en betydelig høide, uden 
at det gaar itu. Denne egenskab fik det ved, at glassagerne blev 
gjenstand for en egen afkjøling i varm olje. Imidlertid kom denne 
sort glas snart i miskredit, idet det var meget upaalideligt. Til sine 
tider kunde det springe istykker uden tilsyneladende den ringeste 
aarsag, og da ikke som almindeligt glas i større stykker, men i mange 
hundrede ja tusende smaastykker, og det med betydelig kraft, saa 
glasstykkerne formelig spruttede. Grunden hertil ligger i en for stor 
spænding i glasset. Dette vises bedst ved de saakaldte bologneser- 
flasker, smaa kolber, der kan taale ganske kraftige slag, men ved den 
min dste rids, f. eks. af et sandkorn, springer i tusende stykker. Paa, 
samme maade forholder dét sig med de saakaldte glastaarer, som man 
faar ved at lade smeltede glasdraaber pludselig af kjøle ved at falde 
ned i\koldt' vand. Herved faaes et kølleformigt hoved forsynet med 
en langstrakt hale, hvis spids er tynd som en traad. Paa selve hove¬ 
det kan saadanne glastaarer uden skade taale forholdsvis kraftige slag. 
