118 
indeholder ogsaa surstof. De er grundig studeret af den nylig afdøde 
over 100-aarige kemiker Chevreul og bestaar af en forbindelse af 
glycerin med palmitin og stearinsyre. Forskjellen mellem de fasce 
og de flydende er væsentlig den, at de flydende indeholder syren 
oljesyre. De forskjellige sorter talg, smult og tran danner hver for 
sig raamaterialet for store industrielle etablissementer. De forskjellige 
plantefedtarter som kokosolje, palmeolje, ricinusolje (amerikansk olje),, 
bomolje o. s. v. finder en lignende anvendelse som fedtarterne fra 
dyreriget. Man udvinder heraf glycerin, der igjen bruges til nitro- 
glycerin og dynamit og en stor del glycerin ogsaa som forsødnings- 
middel istedetfor sukker til vin, samt til vædske i gasure, i parfume- 
rierne, i farmacien o. s. v. Over halvdelen, af den producerede gly¬ 
cerin — eller omtrent 5 000 tons — anvendes til fabrikation af dyna¬ 
mit og nitroglycerin. 
Af fedtarterne udvindes desuden sæbe, der er kali eller natron- 
salte af de i fedtarterne indeholdte syrer. Sæbeforbruget i et land 
er af L i e b i g bleven anført som maalestok for et lands kultur. 
Denne vare har været kjendt allerede hos romerne. Nogen større 
produktion kom imidlertid først igang, efter at soda blev billig, takket, 
være L e b 1 a n c. Af stor indflydelse paa sæbeindustrien var ogsaa 
indførelsen af tropiske fedtarter: kokusfedt, palme- og palmekjernefedt, 
der begyndte i midten af vort aarhundrede (omkring 40 aarene). Som 
eksempel paa sæbeforbrug kan nævnes England: 
1791 . 20 900 ton sæbe, værdi pr. ton 1 520 Kr. 
1841 . 77 200 „ — „ — 960 
1881 . 159 000 „ — „ — 440 „ 
Eoruden glycerin og sæbe udvindes ogsaa af fedtarterne de frie 
syrer, der støbes til lys (stearinlys), der nu omtrent fuldstændig har 
fortrængt de simple og ubehagelige talglys, der kun var smeltet talg. 
Produktionen af sæber og lys an drog i Amerika i 1880 til om¬ 
trent 100 mill. kroner. Eoruden stearinlys fabrikeres endnu betrag- 
telige mængder vokslys og en stor del parafinlys. 
Eoruden de før nævnte produkter kan man af forskjellige fedt¬ 
arter fremstille et produkt, der i smag og udseende ligner almindeligt. 
sijLør, det saakaldte margarinsmør, der stadig faar større og 
større anvendelse, efterhaanden som det bliver en anerkjendt sag r at. 
kunstsmør — fremstillet af gode raamaterialer og behandlet pent — 
er et produkt, hvis næringsværdi staar paa høide med naturligt smør 
