121 
tidsskrifter, aviser o. s. v. for øie kan det være af interesse, at se 
lidt nærmere paa papirstatistiken. Angivelserne er vistnok en del 
afvigende, men tilstrækkelig overensstemmende for en oversigt. I 
1880 fandtes der 3 960 papirmøller, beskjæftigende 90 000 mænd og 
180 000 kvinder. Den heri nedlagte kapital androg til omtrent 
1000 mill. kroner og den samlede produktion beløb sig til omtrent 
1 000 mill. kg. Heraf kommer paa De forenede stater omtrent 24 %, 
England 21, Tyskland 20, Frankrig 17, Østerrig 7, Kanada 6, 
Italien 4.7, Rusland 3.6, Belgien 3.1 og Skandinavien 1.7 % o. s. v. 
Konsumet pr. hoved er meget forskjellige og skulde vel give et nogen- 
lunde begreb om de forskjellige folks læsning. Dog maa erindres, at 
store dele af det producerede papir finder anvendelse som pakpapir. 
Forinden vi ser paa de forskjellige landes konsum pr. hoved vil vi 
først betragte fordelingen af produktionen. Heraf kommer paa dags¬ 
aviser 22 °/ 0 , svarende til 15 mill. daglige avisnumre, uge- og maaneds- 
skrifter 17 °/ 0 , bøger 6.8, altsaa til trykpapir tilsammen 46 %. Til 
tapeter gaar 20 %, brevpapir 10 %, svarende til 5 milliarder breve 
inkl. cirkulærer, papirmaché 9.4, til skolebrug 8.6 o. s. v. Kcnsumet 
fordeler sig i de forskjellige lande omtrent saaledes pr. hoved: 
England 5.5 kgr., De forenede stater 4.6, Tyskland 4.1, Belgien 3.3, 
Frankrig 3.2, Schweiz 3.0, Australien 2.5, Holland, Kanada, Italien 1.8, 
Skandinavien 1.6, Østerrig 1.5, Portugal 1.0, Spanien 0.9, spansk 
Amerika 0.6, Tyrkiet og Grækenland 0.5. Gjennemsnitlig for Europa 
faar vi 2.3. Den største produktion fremviser som sagt De forenede 
stater, hvis aarlige produktion beløber sig til 213 mill. kroner fra 692 
fabriker. Antages det fabrikerede papir gjennemsnitlig at have almin- 
delig avistykkelse, saa 1 m. 2 veier ca. 50 gr., vil den samlede pro¬ 
duktion pr. aar dække et areal af 20 000 kvadratkilometer eller i 
løbet af 10 aar kunne dække Norges hele overflade. 
Af næringsmidler, hvis frembringelse indgaar under den kemiske 
teknologi kan nævnes ø 1. Dette laves som bekjendt af byg. Derved 
at dette spirer, gaar en del af stivelsen i kornet over i druesukker. 
Ved at udtrække det spirede byg med vand og lade udtrækket gjære, 
gaar druesukkeret over i alkohol. Samtidig kommer der ogsaa i op- 
løsningen adskillige af byggets øvrige bestanddele. Den saaledes 
erholdte vædske, øl, har været kjendt lige fra egypternes tid. Den 
nuværende fuldkommenhed i iabrikationen maa tilskrives de rene gjær- 
