122 
sorter, man anvender som gjæringsvækkere. Rendyrkning af de for¬ 
skjellige gjærsorter er først bleven mulig efter, at videnskabens skjær- 
pede iagttagelsesmiddel, mikroskopet har udviklet den saakaldte bak¬ 
teriologi. Ved en egen gjæring af fortjmdet alkohol faaes atter edikke. 
Den samlede produktion af øl i de forskjellige lande stillede sig i 
begyndelsen af 80-aarene saaledes: 
Storbritanien 44 mill. hektoliter, Tyskland 39, Østerrig-Ungarn 
12, Belgien 9, Frankrig 8, Rusland 7, Danmark 1.8, Nederlandene-: 
1.7, Sverige 1.7, Schweiz 1.0, Norge 0.7, Italien 0.1 og De forenede 
stater 19.8. 
Forbruget pr. hoved var i de samme aar i antal liter: Belgien 
166, Storbritanien 126, Tyskland 84, Danmark 81, Nederlandene 42,, 
Sverige 37, Schweiz 35, Norge 34, Østerrig-Ungarn 31, Frankrig 23,, 
Rusland 8.8, Italien 0.6. For Bayern alene er tallet 235 1. 
Tyskland har det største antal bryggerier eller omtrent 23 940, 
Storbritanien 16 114, Frankrig 3 100, Østerrig 2 297, Belgien 2 500, 
De forenede stater 3 293 o. s. v. Alt i alt 53 744 bryggerier i 
verden med en produktion af omtrent 137 mill. hektoliter. Sammen¬ 
lignet med disse tal bliver naturligvis ^piritusfabrikationen liden. Dog. 
viser verdensproduktionen det anseelige tal — 16 mill. hektoliter.. 
De største producenter er her Rusland, Tyskland, Frankrig og Østerrig- 
Ungarn. Forbruget pr. hoved er størst i Danmark og de nordiske' 
lande. 
Vinproduktionen viser, som man kan vente en mellemstilling:: 
Frankrig 32 mill. hektoliter, Italien 26, Spanien 14, Østerrig 13.9, 
Portugal 4, Tyskland 3 o. s. v., tilsammen over hele verden 96 mill.. 
til en værdi af 2 300 mill. kroner. 
Forbruget pr. hoved stiller sig saaledes: Frankrig 94 liter, 
Italien 78, Spanien 61, Portugal 59, Østerrig 35, Tyskland 12, De- 
forenede stater 2.3, Storbritanien 1.9 og Rusland 1.3. Stor skad& 
har imidlertid den franske vinfabrikation lidt ved vinlusens ( phyllox- 
eraens) ødelæggelser. Mange midler er forsøgt for at forebygge dens 
herjinger. Gammel kjendt er methoden at sætte hele store arealer 
under vand. Senere har man forsøgt med svovlkulstof o. s. v. Inter¬ 
essante er nogle forsøg med elektricitet, hvorved almindelig luft (sur- 
stof) overføres til ozon. Denne gasart dræber bakterier, medemarker 
o. s. v., uden at skade planterne. Man har derfor adskillig haab om ab 
kunne komme phylloxeraen tillivs ved at ozonisere jorden. Adskillig; 
