Vore plageaander blandt insekterne. 
I. Loppen. 1 ) 
Trods sin ophøiede stilling i dyreriget er mennesket — saa 
ydmygende det end kan være at maatte tilstaa det — ikke mere end 
andre dyr fritaget for angreb af snyltende insekter. Blandt disse 
snyltere, som knytter sin skjæbne til hans og lever paa hans bekost¬ 
ning, er lopperne de, som er mindst afhængig af urenslighed og 
skjødesløshed fra vertens side, og derfor er de heller ikke indskræn- 
kede til samfundets „brede lag u , men er en plage for alle samfunds- 
klasser. Den udryddelseslyst, som altid gjør sig gjældende ligeoverfor 
dem, bevirker imidlertid, at man ikke giver sig synderlig af med at 
studere dem nøiere, og de fleste ved derfor meget lidet om loppernes 
bygning, vaner og levesæt — udenfor netop den enkle ting, at de kan 
bide og være meget plagsomme. Og dog er det nogen ganske merke¬ 
lige skabninger, og var det ikke for den fordom, man i regelen har 
imod dem, kunde de nok fortjene, at man beskjæftigede sig lidt mere 
med dem, thi det er ingen overdrivelse at betegne dem som en for¬ 
underlig fremtoning i zoologisk henseende. 
Af lopper er der mange forskjellige arter foruden den, der holder 
sig til mennesket. Man har fundet disse snyltere paa mange forskjel¬ 
lige pattedyr, særlig paa de mindre former med tæt haarvekst, som 
f. eks. muldvarp, spidsmus, ekorn, rotter, mus, syvsovere, harer og 
kaniner, for ikke engang at nævne vore nærmeste husdyr hund og 
kat. Ogsaa mange fugle lider under disse snyltere, foruden at de 
hjemsøges af sine egentlige snyltere, fuglelusene. De arter som 
angriber disse forskjellige dyr er indbyrdes forskjellige, idet hvert 
!) Efter Edw. A. Butler: „Our houschold insects“. 
9 
