146 
. 
stand er forefagne af Riihlmann. Ligesom Robert Mayer, grund- 
læggéren af den mekaniske varm ete or i, antog ogsaa Riihlmann, at 
det menneskelige legeme er en motor, ved hvilken kropsvarmen, som 
udvikles ved forbrændingen af det i næringsmidlerne indeholdte kul- 
stof” og vandstof, omsættes til mekanisk arbeide. 
Som enhed for varmen benyttes 1 kalori d. v. s. den varme- 
mængde, som behøves til at opvarme 1 kg. vand fra 0° til 1° C. 
Da der ved forbrændingen af 1 kg. af hver af de to elementer knl- 
stof og vandstof udvikles henholdsvis 8 080 og 34 462 kalorier, og 
da endvidere en middelsterk mand i 24 timer kan forbrænde 0.252 kg. 
kulstof og 0.01558 kg. vandstof, saa blir menneskets ernæringsvarme 
1 døgnet: 0.252 X 8 080 -f 0.01558 x 34 462 = 2 573.08 
varmeenheder. Nu er altsaa mekanisk arbeide og varme, hvad man 
kalder, ækvivalente, saaledes at mekanisk arbeide kan omsættes i 
varme og omvendt, og det er da naturligt, at der til en bestemt 
varmemængde svarer en bestemt arbeidsmængde. Dette er godtgjort 
gjennem mange undersøgelser, og man har fundet, at 1 kalori er 
jevngod med 425 kilogrammeter, en størrelse, som benævnes varmens 
arbeidsækvivalent. Er saaledes menneske i * ernæringvarme = 2 573.08 
kalorier, vilde en mand i 24 timer kunne udrette et arbeide paa 
2 573.08 X 425 = omtrent 1 094 000 kilogrammeter, under forud- 
sætning af, at den hele varmemængde blev omsat i arbeide. Tallet 
1 094 000 gir altsaa et teoretisk maal for menneskets arbeidsevne. 
Tages forholdet mellem den virkelige og den teoretiske arbeids- 
ydelse, beregnes med andre ord motorens virkningsgrad, faaes for den 
i r *ii , 328 000 » 
ovennævnte alpelørers vedkommende —■— = 0.30. 
i uy4 uuu 
I gjennemsnit kan man sætte virkningsgraden af mennesket som 
motor til 0.26, og det vil altsaa sige, at af det arbeide, som svarer 
til den indtagne nærings forbrændings varme, blir kun 26 °/ 0 virkelig 
ydet. De øvrige 74 % gaar tabt under stofvekselen. 
Denne nytteeffekt er fortrinlig, og mennesket kan stilles i klasse 
med de bedste motorer. Sem arbeidsproducent er mennesket saaledes 
4 gange saa god som almindelige dampmaskiner, hvis nytteeffekt i 
gjennemsnit er 0.063. Imidlertid maa her tages i betragtning, at 
dampmaskinen nøier sig med billigere føde, da kullene koster omtrent 
30 gange mindre end den menneskelige næring. 0. N. 
