168 
De polare snegebeter forandrer som nævnt udstrækning med 
aarstiderne. De har gjennemsnitlig til maksimum 4 maaneder efter 
vintersolhverv, minimum 4 maaneder efter sommersolhverv. Deres 
største udstrækning udgjør ca. 50 Marsgrader, men de skrumper ud 
paa eftersommeren ind til mindre end y 10 af dette beløb. Det kan 
tilføies, at kun den nordlige snekalot er koncentrisk om polen; den 
sydlige er forskjøvet 340 km. i retning af den 30te meridian. Som 
følge heraf vil sydpolen til sine tider være isfri, eller om man vil: 
polarhavet er da aabent. Aarsagen hertil er maaske at søge i en 
eller anden varm havstrøm (cfr. Golfstrømmen), der beskyller det syd¬ 
lige polarhavs kyster. 
Den overraskende store variation i polarkappernes størrelse, der 
paa vor klode er uden sidestykke, er let forklarlig, naar man betænker 
havenes ringe udstrækning med deraf følgende mindre fordunstning og 
Fig. 39. Moeris-søen 1864 (Dawes) 1879 og 1888 (Schiaparelli). 
nedbør. Sne- og islagene, som i vinterhalvaaret ophobes, kan derfor 
ikke tilnærmelsesvis faa den mægtighed som hos os, mens paa den 
anden side en tynd atmosfære begunstiger solstraalernes fremtrængen 
og letter snesmeltningen, naar den varme aarstid indtræder, Man har 
indvendt, at Mars’ store solafstand forringer varmetilførselen saameget, 
at issmeltningen burde gaa trægt for sig. Ganske vist, det er en let 
beregning, at solvarmens intensitet ved grænsen af vor atmosfære er 
2 x / 4 gange større end ved Mars; men denne forskjel vil i væsentlig 
grad kompenseres ved den betragtelige absorption i vor tætte og fug- 
tige luft, mens lys og varme næsten uhindret passerer gjennem Mars’ 
lette og klare dunstkreds. Hertil kommer, at solstraalerne paa grund 
af aksens sterke heldning mod baneplanet falder langt mindre skraat 
i Mars’ polaregne end i vore, samt at solen ved Marspolerne i næsten 
et helt jordisk aar ad gangen ikke viger under horizonten. 
Blandt de mange forandringer i planetskivens ydre habitus, for 
hvilke man endnu ikke har kunnet opdage nogen periodicitet, kan jeg 
