182 
ikke staar under vand. Derimod overvintrer hannerne sandsynligvis i 
våndet, dette er dog ikke med fuld sikkerhed konstateret. Eglæg- 
ningen foregaar næsten altid i stillestaaende vand eller undtagelsesvi& 
paa saadanne steder, hvor våndet er svagt strømmende. Denne frosk» 
næring bestaar af regnorme og insekter, hvoraf den kan fortære en 
stor mængde. 
Den brunlige eller graalige skrubtudse (bufo vulgaris) er den 
største af alle vore padder. Den kan heve en bredde af 6—7 cm. 
og en længde af 10-—12 cm. Hele kroppen er.bedækket med store 
runde vorter, som bag ørene danner en stor, halvmaaneformet eller 
næsten nyrelignende kjertel. Farven er mere variabel end hos de tO' 
øvrige arter. Denne variation i farven beror dels paa ydre dels paa 
indre forholde, den er saaledes afhængig af dyrets opholdssted, dets 
alder, kjøn, af temperaturen, næring o. s. v. Som regel kan man 
dog sige, at rygsiden er smudsig graa, grøn- eller brungraa med 
uregelmæssige sorte flekker, bugsiden er brunhvid (uflækket hos han¬ 
nen, marmoreret hos hunnen), iris er guldfarvet. 
Skrubtudsen forekommer over hele det sydlige Norge, idetmindste 
til Trondhjemsfjorden. Den lever endvidere over hele Europa (med 
undtagelse af paa Korsika, Sardinien og Irland) samt i det nordvest¬ 
lige Afrika, Lilleasien, Kaukasien og Centralasien. I Alperne skal den 
gaa op til en bøide af 1700 meter over havet. Den opholder sig' 
paa mørke fugtige steder i skove, blandt buske og krat, paa mark og 
eng og i haverne, kjeldere, huler og gamle mure, — kortsagt alle- 
steder hvor den kan finde et naturligt skjulested, eller hvor den selv 
kan grave sig et saadant. 
Udenfor forplantningstiden lever den hele aaret paa land. Den 
er fortrinsvis et natdyr, som tilbringer den største del af dagen skjult 
i sit vinterkvarter eller under en 'sten eller en storbladet plante. 
Sjelden sees den ude om dagen, i saa tilfælde er det kun, naar det 
regner eller er overskyet. Natten er skrubtudsens rette jagttid. Der¬ 
for er den ogsaa paa farten fra solnedgang til det gryr ad dag, da 
den trækker sig tilbage til sit skjulested. Alt, hvad den gjør, bærer 
præget af stor forsigtighed. Naar den gaar, kan det ofte pludselig 
standse op med udstrakte fød der, og i denne stilling kan den under¬ 
tiden blive staaende paa samme sted i flere timer. 
Den er et glubsk dyr, som trænger en hel del mad, før den 
