194 
tildels endnu saa sent som i 1855, efterat Frankrige 10 aar før havde 
faat sin første elektriske telegrafledning i linjen fra Paris til Fouen. 
Ogsaa andensteds i Europa anlagdes optiske telegrafer, saaledes i 
Danmark i 1802, og endnu saa sent som i 1849 byggedes en saadan 
linje fra Triest til Pola. Den optiske telegraf anvendes endnu i 
marinen til at signalisere mellem skibene. Ellers er den nu fuld- 
stændig fortrængt af den elektriske telegraf. 
Kjendskabet til elektriciteten skriver sig helt fra oldtiden. Men 
lige til slutten af forrige aarhundrede kjendte man kun den saakaldte 
gnidningselektricitet, den som u.dvikles, naar f. eks. glas eller lak 
gnides med uldklud. Enhver kjender i alle fald en del af de over¬ 
raskende eksperimenter, der kan anstilles med den. Med en elektricer- 
maskine og leydnerflaske kan der frembringes gnister saa svære som 
smaa tynstraaler og gives elektriske stød, som kan slaa en trønder ihjel. 
Om man elektricerer en metallisk gjenstand, som er isoleret o: ad¬ 
skilt fra jorden ved et stof som glas, guttaperka e. 1., der ikke leder elek¬ 
triciteten, saa udbreder elektriciteten sig lynsnart over hele gjenstanden. 
Franklin ledede paa den maade elektriciteten fra skyerne ned i 
jorden gjennem en metaltraad. 
Der manglede da heller ikke paa forslag til at anvende disse 
fænomener til telegrafering. Man foreslog bl. a. at opstille isolerede 
metalledninger, ligesom vore telegrafiedninger, mellem to stationer. 
Paa den ene side skulde der ophænges lette papirstrimler foran led- 
ningerne. Naar da paa den anden station en af ledningerne sattes i 
forbindelse med konduktøren paa en elektricermaskine, saa hele traaden 
blev ladet med elektricitet, saa vilde traaden tiltrække papiret paa den 
anden station. Der trængtes en traad til hvert bogstav. Men for- 
søget mislykkedes, da man ikke ved nogenlunde lange ledninger kunde 
isolere godt nok. Og det var heller ikke at vente. Skal papiret til- 
trækkes, maa metaltraaden være sterkt elektrisk. Men jo sterkere den 
elektriceres, desto større bliver ogsaa den elektriske spænding. Er 
metaltraaden f. eks. ladet med positiv elektricitet, vil den positive 
elektricitet paa hvert sted af traaden frastødes af den positive elek¬ 
tricitet paa den øvrige del af samme. Dette betegnes med spænding. 
Men jo større denne spænding er, desto vanskeligere er det at for- 
