204 
kabelen den hele tid i telegrafisk forbindelse med land og kabelens 
isolation, ledningsevne og kapacitet prøves stykke for stykke, ligesom 
man nøie noterer sig dens beliggenhed i havet. Disse maalinger er 
det af allerstørste vigtighed at have udført, om kabelen senere beska¬ 
diges eller endog afbrydes. Man kan da ved elektriske maalinger fra 
land temmelig nøie beregne, hvor feilen er. Man kan da tage kabelen 
op paa det sted, hvor skaden er og behøver altsaa ikke at tage den 
op i hele dens længde. 
Som før nævnt har 0 r s t e d s opdagelse af den elektriske strøms 
virkning paa magneten dannet grundlaget for den elektriske telegrafis 
ndvikling. Det er særlig to af strømmens egenskaber, man benytter 
Fig 51. Gjennemsnit af Fig. 52. Et galvanometer (skematisk). 
telegrafkabel. 
sig af. Gaar en strøm i flere vindinger omkring en magnetnaal, der 
er ophængt saaledes, at den kan svinge frit, vil den svinge ud fra 
sin ligevegtsstilling. Et apparat med saadan indretning er galvano- 
meteret eller galvanoskopet (fig. 52). Magneten (ns) er ophængt i en fin 
traad af silkespind, og traaden, hvorigjennem strømmen gaar, er mange 
gange ført i flere tusen vindinger omkring naalen. De enkelte vin¬ 
dinger maa være isolerede fra hverandre, hvorfor der bruges traad, 
som er omspundet med silke eller bomuld. Et galvanometer, som 
bruges til at give telegrafiske tegn, skal siden beskrives. Ellers bru¬ 
ges galvanometeret for at afgjøre, om der gjennem en ledning gaar 
en strøm eller ikke. 
Vikles saadan isoleret ledningstraad om en stav af blødt- jern, og 
der sendes en strøm gjennem ledningen, bliver jernet magnetisk. Op- 
