214 
traadrullen (A) er fæstet et meget fint rør (R; (fig. 61), der er bøiet 
som en hævert, og som deltager i rullens bevægelse. Den korte 
gren af hæverten stikker ned i en farveopløsning (F), den lange skri¬ 
ver paa en papirstrimmel, der bevæger sig foran den skrivende arm 
af hæverten, aldeles, 
som i Morses apparat. 
Paa papirremsen teg¬ 
nes en siksaklinje, hvor 
bøiningerne til den ene 
eller anden side bety- 
der streg eller punkt. 
Farveopløsningen elek- 
triceres af en liden 
magnetoelektrisk ma- 
Fig. 60. Den svingende traadrulle i svphonapparatet. skine, hvorfor den 
strømmer ud af hæver¬ 
ten som en fin regn. Hæverten er saa fin, at haarrørskraften stadig 
holder den fyldt. 
Yi gaar saa over til at omtale nogle methoder til bedre udnyt- 
telse af telegrafledningen. Som før forklaret opnaar man ved Wheat- 
stones apparat til auto¬ 
matisk hurtigtelegrafering 
at sende telegrammerne i 
kort tid. Ved andre eien¬ 
dommelige indretninger 
kan man ogsaa drive det 
til at sende to, fire eller 
endnu flere telegrammer 
samtidig paa samme linje. 
- Fig. 61. Syphonapparatet (skematisk). Dette kaldes henholdsvis 
duplex-, quadruplex- eller 
multiplekstelegrafering. De første forsøg i denne retning skriver sig. 
fra 1853. Men der har været mange vanskeligheder at overvinde, før 
der er opnaaet brugbare praktiske resultater. 
Ved den almindelige anordning af telegrafapparaterne er det saa, 
