222 
hammerslag. Ligesaa angribes bly, zink o. fl., mens et par metaller, 
som f. ex. tin og aluminium, aldeles ingen forandring lider, hvilket 
vel maa betragtes som en triumf lor fremtidens metal, aluminium. 
At kogsaltet indvirker kemisk paa metaller, kan synes noget for- 
underligt, da det jo er et nøitralt salt, hvori kloret, efter den almin- 
delige kemlske opfatning, skuldé have en større tiltrækningskraft til 
natrium end f. eks. til kobber. Man kan dog ved de resultater, som 
er vundne ved den nyere tids fysikalsk-kemiske forskninger, forklare, 
at en meget liden del af metallet ved kogsaltets indvirkning kan gaa 
over til opløselig klormetal. At gaa nærmere ind paa dette vilde her 
føre for langt. Hovedtingen er som sagt, at en liden del af metallet 
gaar i opløsning; thi herved faar de processer anledning til at virke, 
som ved alle metallers forandring ved atmosfærilierne er den væsent- 
ligste aa.rsag til metallets ødelæggelse, nemlig de vekslende oksyda- 
tioner og reduktioner. 
Jeg skal ved et eksempel forklare, hvad jeg mener. 
Har man et metal M i opløsning og forbunden f. eks. med klor 
Cl, som forbindelsen M 01, og kan dette metal endnu danne en for¬ 
bindelse M Cl 2 med dobbelt saa meget klor som den første, saa vil 
luftens surstof og fugtighed kunne bevirke M Cl’s overføring til M Cl 2 . 
2 MCI -f 0 4-^0^= MC1 2 + (MO +_H 2 0). 
Surstof. Yand. Metalhydratet. 
I saafald har saltet undergaaet en oksydation. 
Har nu paa sin side denne høiere klorforbindeise M Cl 2 let for 
at gaa tilbage til den lavere klorforbindelse M Cl, saa vil metallets 
tilstedeværelse bevirke dette, idet en ny del af metallet opløses. 
M -f M Cl 2 = 2 MCI. 
Dette er da en reduktion af saltet. 
Dersom nu det angjældende metals salte har den evne at kunne 
oksyderes og reduceres med lethed og hurtighed, saa vil disse to pro- 
cessers uafbrudte vekslen bevirke dannelsen af stadig nye mængdef 
oksyd, mens samtidigt metallets mængde aftager. Mellemleddet er 
altsaa den omtalte lille partikkel metalsalt, som ofte kan være saa 
ubetydelig, at det vil være vanskeligt at paavise den kemisk. 
Jernet er f. eks. et metal, hvis salte med stor lethed reduceres 
og oksyderes, hvorfor det tillige er et metal, som hurtigt ruster, naar 
forrustningen engang er indledet. 
