223 
Den allerede dannede rust kan ogsaa skjønt betydeligt lang¬ 
sommere virke som et saadant mellemled mellem jernet og atmosfæren, 
idet at oksydet af det underliggende metal berøves noget af sit sur- 
stof og derved igjen blir istand til at optage mere surstof af luften. 
Dette kan man overbevise sig om, ved først at indlede forrustningen 
ved en kogsaltpartikkel paa et enkelt punkt af en blank jernplade, 
og dernæst, efter at have vasket saltet godt af, lægge pladen under 
kulsyrefrit vand. Dusten vil da langsomt men sikkert udbrede sig 
over hele fladen. Heri ligger forklaringen af gravrusten, denne sni- 
gende farsot for jernet, som, naar den først har indlundet sig, ikke 
kan standses uden ved gjenstandens udboring eller afslibning. 
Seet fra et kemisk standpunkt danner jernet tre slags surstof- 
forbindelser: 
1. Jernoksydul (FeO) er et sort stof, som saa hurtigt optager 
surstof, at man aldrig har det rent. 
2. Jernoksyd (Fe 2 0 3 ) er i almindelighed et rødt stof, som efter 
theonen skulde have tre molekjder vand, hvilket det dog aldrig har 
som rust. Alt efter sin forskjellige vandmængde og de forholde, hvor¬ 
under det er dannet, kan det have forskjellige farvenuancer. 
3. Jerntetraoksyd Fe 3 0 4 er et sort magnetisk stof, som er mest 
kjendt i den form, hvori det opstaar ved jernets glødning, men som 
desuden danner sig i vekslende mængder ved enhver forrustning. 
Naar jernet ruster, saa opstaar der altid først jernoksydul, som 
imidlertid hurtigt oksyderes videre til jernoksyd. Dersom da lufttil- 
gangen er rigelig, saa vil der fortrinsvis opstaa rødbrunt oksyd; men 
inderst ved jernet er der altid et sort lag, som bestaar af jerntetra¬ 
oksyd, der danner sig ved forening af jernoksydulet og oksydet. 
Denne sorte forbindelse danner sig især i større mængder, naar luft- 
tilgangen er utilstrækkelig. Derfor kan man ofte paatræffe den i 
kompakte lag paa jordfundne oldsager. 
Jernrustens farve kan have mange nuancer alt efter dens indhold 
af jerntetraoksyd og efter oksydets vandholdighed, og kan variere fra 
g;ul gjennem rødgul, rød, rødbrun, brun og helt til sort. I forbindelse 
hermed kan ogsaa nævnes en blaalig rustfarve, som kom tilsyne paa 
de oldsager af jern, som nyligt blev funden i Oslo ved jernbane- 
■væsenets udgravninger der. Man har kun engang tidligere funden den 
slags jernrust her i landet, nemlig ved Glokstadskibets udgravning. 
Analysen viser, at den bestaar af fosforsur jernoksydul. 
