243 
gjøre sig forstaaelige for hverandre. De vilde opfinder, ligesom vore 
børn, nye ord for hvert nyt tilfælde. 
III. 
Mange folk, hvis sprog er meget fattigt, har i dette optaget 
mange ord af europæiske sprog. Man har ogsaa erfaring for, at vilde 
kan lære sig meget ordrige fremmede sprog, et bevis for, at den store 
aandelige nlighed, om hvilken deres ordforraad skulde være et vidnes- 
hyrd, mere er tilsyneladende end virkelig tilstede og kun betegner 
forskjellig grad i kultur. 
Man har flere gange givet vild-e en fuldstændig europæisk opdra- 
gelse. Det har da vist sig, at børn af mincopierne, som for ikke 
lang tid siden erklæredes for at være nogle af de laveststaaende 
mennesker, naar de gik i skole sammen med unge englændere, har 
tilegnet sig flere sprog, uden dog at glemme sit modersmaal. De 
viste ogsaa anlæg for arithmetik. Man sluttede saa straks at minco¬ 
pierne kun behøvede nogle aars skolegang i sin ungdom for at løftes 
til samme niveau som andre racer. Men hvad er der blevet af disse 
sprogkyndige børn? 
Det samme er blevet fortalt om australierne. Deres børn skal 
have vist en uventet intelligens og endog have havt lettere end euro¬ 
pæiske børn for at lære sprog og musik, men man har glemt, at disse 
talenter, saasnart der gaves dem anledning at flygte, er draget ud i 
skovene igjen. 
Tasmaniske børn, som er blevet opdragne under samme betingel¬ 
ser som europæiske, har ikke kunnet forstaa arithmetik, hvorimod de 
har kappedes med de hvide i skrivning, historie og geografi. Men 
hvad er der blevet af disse børn? de er forsvundne ligesom alle tas- 
maniere og de sjeldne blandinger mellem tasmaniere og englændere. 
Ved alle de her omhandlede tilfælde har man kun forsøgt med 
enkelte individer, som man har holdt ligesom i drivhus og under sta- 
digt formynderskah, og man kan ikke med sikkerhed vide, om man 
har opnaaet andet end tilsyneladende bestandige og forbigaaende 
resultater. 
Lignende resultater vil man kunne opnaa med alle vilde, som i 
tilstrækkelig ung alder undergives den samme omhyggelige dressur. 
Man maa ikke glemme, at man selv med dyr kan opnaa noget lig- 
16 * 
