248 
forsøge paa at faa en flok eskimoer til at leve midt i Sahara, lige- 
saavel som af den, som vilde lade en familje af tnareger tilbringe en 
tid i Grønland for at drikke hvalfisketran. 
Uagtet alle de fortrin og det velvære, englænderne glæder sig 
ved, kan de dog ikke stifte familjer i Indien. Alle tropiske strøg 
er ligeledes saagodtsom umulige for racerne fra Mellem- og Nord- 
europa. 
Vi kan ikke sige af hvilken grund europæerne idetheletaget ikke 
skulde kunne afgive nye elementer til befolkning af den største del 
af verden; men menneskeslegten holder endnu paa at udvikle sig, og 
det er øiensynligt, at det er de sidst dannede racer, de mest foretag- 
somme og fremskredne, som i sig har evnen til videre udvikling og 
til at lempe sig efter de uundgaaelig indtrædende forandringer. De 
europæiske racer er sikkerlig kaldede til at fornye befolkningen for 
den største del af jorden. Men fra dem kan man ikke slutte til alle 
menneskeracer — tvertom. Naar europæerne har naaet et saadant 
forsprang fremfor alle andre, saa er det fordi disse sidste, uvist af 
hvilke grunde, ikke har og heller ikke vil faa den samme smidighed eller 
udviklingsevne. For mange af dem er intellektuelt og materielt frem- 
skridt kun et tomt ord. Vi ved ikke, om de muligens kunde have 
udviklet sig paa anden maade, eller om ogsaa de oprindelig har været 
begavet med en intelligens, som vilde have gjort dem skikkede til 
den høieste udvikling. Deres degradation i forbindelse med deres 
indgroede had til forandringer afskjærer fremtiden for dem. 
De mentale forskjelligheder er omgivelsernes og tidens verk, og 
man kan ikke tænke sig at de saa øieblikkeligt skulde kunne udviskes. 
Der er i selve menneskeheden dybtgaaende forskjelligheder, som 
ikke vil forsvinde uden samtidig med de racer, som de er eiendom¬ 
melige for, og i virkeligheden er der al sandsynlighed for, at meste¬ 
parten af disse racer vil forsvinde under de europæiske racers hurtige 
udbredelse. Men under undersøgelsen af den fremtidige udvikling 
maa ogsaa tages i betragtning de økonomiske indflydelser, som stadig 
gjør sig gjældende. 
Det stod i lang tid tvilsomt, hvorvidt Algiers kolonisation vilde lyk¬ 
kes, idet det viste sig, at franskmændene, som jo tilhørte et nordligere 
himmelstrøg, ikke kunde stifte familje der. Men efterhaanden har den 
franske industri formaaet at afsvække klimaets indflydelser og derpaa 
