249 
at gribe dybt ind i selve de klimatiske forhold. De franske kolonister 
er ikke blevet akklimatiserede paa Metidjas sletter og vilde aldrig 
være blevet det, men de har forandret selve klimatet, idet de har 
forandret jordbunden, i begyndelsen rigtignok paa bekostning af deres 
eget liv. Hele Algier vil sikkerlig forandre klimatiske forhold, naar 
bjergene efterhaanden igjen dækkes med skov, og naar man formaar 
at regulere regnvandet. Allerede i flere aar har fødsler og dødsfald 
holdt ligevegt med hinanden blandt de franske kolonister, og R i c o u x, 
som grundigst af alle har studeret Algier, skriver, at de indfødte 
trues med at forsvinde fuldstændigt, en forudsigelse, som indtil videre 
ialfald, fuldstændigt modsiges af det, som virkelig finder sted. 
De indfødte algirere nærmer sig i legemsbeskaffenhed meget til 
franskmændene, men de er for størstedelen nomader og kan ikke 
slutte sig til civilisationen uden fuldstændigt at forandre levevis. 
Mange af deres børn har søgt kolonisternes skoler, enkelte har endog 
naaet doktorgraden i medicin eller er gaaet over til skolen i Saint-Cyr. 
Men næsten alle er efter denne anstrængelse vehdt tilbage til sine 
egne og har tabt ethvert kjendeligt spor af europæisk indflydelse. 
De har ikke ændret noget i forfædrenes skikke og hele den intellek¬ 
tuelle del af vor civilisation har været udenfor deres rækkevidde. 
Man kan- ikke sige, at de ikke har opfattet den eller opfattet den 
mangelfuldt; sandheden er, at de ikke har faaet øie paa den. Koloni- 
sationen har ikke kunnet skride frem hurtigt nok til at fremskynde 
deres undergang, og klimatet synes at danne et værn for dem. Der 
er en stor del af Algier, som ikke egner sig til dyrkning, og alene 
indfødte kan leve der. 
De forenede stater kan opvise et lignende fænomen, men endnu 
eiendommeligere. Da negerne blev fri, tabte de med det samme den 
beskyttelse, det tidligere havde ligget i deres herrers interesse at vise 
dem. Man skulde have troet, at de var blevet decimerede under den 
ubarmhjertige kamp for tilværelsen, men dette er slet ikke skeet. De 
har i de arbeider, for hvilke de var særlig skikkede, vist sig ligesaa 
nyttige for sine herrer som tidligere. De hvide brød sig slet ikke 
om at tage deres plads og paa den anden side har deres fordums 
herrer, som nu maatte tage deres villighed med i beregningen, 
behandlet dem bedre end før. Negerne har som følge heraf tri- 
vedes, og deres antal er vokset i sterkere grad end de hvides. I 
