251 
ligger i den gamle verdens centrum endnu er ntilgjængeligt for vor 
civilisation. Dets ældede og nedværdigede folkeslag synes ikke at 
have noget at vente af fremtiden. 
Allerede fra nmindelige tider af har levningerne af en høist be¬ 
synderlig race, ainos, trukket sig tilbage til det nordlige Jesso og til 
Sachalin. De er forskjellige fra alle omkringboende folkeslag og har 
engang været spredt over et stort omraade. Synlige og talrige spor 
af deres blod gjenkjender man i den japanske befjlkning og paa 
halvøen Korea. Længere mod nord og øst bor aleuterne, som for 
ikke lang tid siden var tilfredse og kraftige, men nu er nedslaaede og 
forfaldne. Vor civilisation kjender de, ligesom saa mange andre, og 
tilegner sig dens vrangsider. Yderst mod nord i Amerika afsvækkes 
etterhvert de vilde. I sit sne- og isdækkede land har de ikke meget 
at frygte af en konkurrence med os, men de kjender os og forstaar 
meget vel forskjellen. Eskimoerne, som kun har faa børn, aftager 
stadigt i antal. 
Man har ofte udtalt sig rosende om den kraitige blandingsbefolk- 
ning i Canada, som ialmindelighed er fremgaaet af en forbindelse mel- 
lem eventyrere, som har antaget indiansk levevis, med indianerkvinder. 
De udgjør omtrent 40 000 individer og bor i det nordvestlige Amerika. 
Iagttagere, som har levet blandt dem flere aar, paastaar, at de ikke 
formaar til fuldkommenhed at tilegne sig det franske sprog, uagtet de 
taler det hele sit liv. Jevnsides med dem lever der endnu 110 000 
rødhuder i Canada, af hvilke en liden del regelmæssig gaar over til 
katolicismen. 
Endel forfattere har fundet behag i at fremstille for os alle de 
forenede staters rødhuder som velhavende farmere, hvis døtre lærte 
at spille piano. Disse farmere har europæisk blod i sine aarer. Naar 
man har villet fremstille dem som bevis for, at alle rødhuder kunde 
optage i sig vor civilisation, da kan man kun sige, at dette muligvis 
kan finde sted. Vi vil imidlertid kun se paa, hvad der i virkelig- 
heden gaar for sig. 
I ingen af de blandt Amerikas forenede stater, i hvilke befolk¬ 
ningen er blevet nogenlunde tæt, er der kjendelige spor efter indi¬ 
anerne, i de andre stater er de spredte i smaa flokke. Naar undtages 
Californien og Colorado, hvor de er talrigst (11517 og 8 554) paa 
grund af landets beskaffenhed, holder de sig forresten kun i de stater, 
