252 
som grænser op mod Canada., og hvor selve den nærliggende grænse 
har beskyttet dem. lalt udgjorde 59 000 eller V 1200 af den hele befolk¬ 
ning i De forenede stater. De har dog aldrig været meget talrige i 
forhold til det af dem indtagne landomraade, thi jægerfolk kan ikke 
leve uden at være spredt over et stort fladerum, 2 000—10 000 hek¬ 
tar pr. individ. Naar tallet vokser, decimerer de hinanden indbyrdes 
nnder stridigheder om jagtfelterne. De kan ikke reise noger. modstand 
mod agerdyrkende folk, som samler sig i smaagrupper. I 1825 anslog 
man antallet af rødhuder til 100 000 og de er saaledes i løbet af 65 
aar aftaget til omtrent det halve. 
I Centralamerika bliver klimaet til mægtig beskyttelse for de 
indfødte, og angelsakserne kan slet ikke taale det. 
I Brasilien, hvis størrelse er seks gange Frankrigs, og som endnu 
over store strækninger er uudforsket, ansloges tallet af vilde indianere 
for nogle aar siden til 600 000, mens det nu er sunket til 200 000. 
Ved siden af disse regner man „civiliserede u indianere, især ved 
Amazonfloden. Hele civilisationen hos disse bestaar i, at de samtykker 
i forbindelser og undertiden i samliv med hvide. 
B-egjeringen anvender aarligaars 350 000 kroner paa at faa indi¬ 
anere „civiliserede u , men der gjøres ikke hurtige fremskridt. Selv 
blandt den del af befolkningen, som er af europæisk oprindelse, er 
der ikke mere end 23 °/ 0 , som kan læse. Men gjennem hele Brasi¬ 
lien findes blandinger mellem indianere og hvide og mellem negere og 
hvide. Af 100 beboere i 1872 var 38 hvide, 20 negere, 4 indianere 
og 38 mulatter eller mestitser. Sandsynligvis nedstammer størsteparten 
af disse sidste fra de eventyrere, som først tog landet i besiddelse, 
og indianere. Disse blandingsfolk har været bedømt meget forskjel- 
ligt. A g a s s i z siger, at ingen, som har været i Brasilien, kan negte 
forfaldet hos disse krydsningsracer. Disse krydsninger udsletter, siger 
han, de bedste egenskaber baade hos den hvide, negeren og indiane¬ 
ren og frembringer en type, som er afsvækket baade legemligt og 
aandeligt. 
Ganske i modsat retning udtaler Q u a t r e f a g e s sig: „I Syd- 
amerika er paulistas, en befolkning, som bestaar næsten udelukkende 
af mestitser, den mest energiske og intelligente i Brasilien og deres 
kvinder er blevet berømte for sin skjønhed. u 
Af disse to udtalelser synes den første at være vel streng al 
