269 
eller muligvis af en endnu mere lavtstaaende race, men vi faar haabe, 
at fremtidige fund vil gi oplysning herom. 
Vi skal ikke opholde os ved de bevis paa spor af menneskers 
tilværelse i de tertiære lag, som hidtil er leverede, da de har vist sig 
at være altfor ukritiske og upaalidelige. Heller ikke vil vi gaa ind 
paa de fund af fossile menneskelevninger, som er gjorte i kvartære 
lag udenfor- Europa. 
At skildre, hvorledes den paleolitiske stenalder erstattedes af den 
neolitiske, og hvorledes denne fulgtes af først bronce- og derpaa jern¬ 
alderen, hører ikke indenfor rammen af denne artikel. 
A. G. Nathorst. 
Om menneskets ernæring. 1 ) 
I en tid som vor, da naturvidenskaben stadig gjør nye erobringer 
og bestræber sig for at omforme mange vigtige eksistensbetingelser efter 
sin aand og derved aabne selve livet nye baner, kan en, om end 
aldrig saa knap behandling af ernæringsspørgsmaalet ikke synes uvel¬ 
kommen i denne kreds. 
Het gjælder i ordets egentligste forstand et livsspørgsmaal, som 
vistnok ikke synes at vække megen deltagelse eller øve stor indfly- 
deise paa menneskeheden idetheletaget, men under hvilket dog under¬ 
tiden hele folkeslag og endnu mere enkelte familjer i enhver tidsalder 
har lidt og endnu den dag idag lider trods alle videnskabens og 
humanitetens fremskridt. 
Tilveiebringelsen af en tilstrækkelig og hensigtssvarende ernæring 
for alle befolkningslag er derfor, især i den nyeste tid, den stadige 
gjenstand for statsmænds og menneskevenners omtanke. 
Het kan synes underlig nok, at man i løbet af de aartusener, i 
hvilke menneskeslegten har bestaaet og været nødt til at ernære sig,, 
ikke for længe siden har opdaget lovene for denne elementære drift, 
og at de yngste børn af en saa ældgammel generation ikke allerede 
kunde glæde sig over en rig arv, men selv maatte lægge grundvolden 
*) Foredrag, holdt den 24de januar 1894, 
