291 
om, at sansningens gaade i særegen grad har beskjæftiget den store 
lærde. 
Det har heller ikke manglet, at hans fædreland og samtiden i det 
hele har forstaaet at skatte Helmholtz’s fortjenester. Statsoverhoveder, 
lærde selskaber, kunstakademier og private har paa mange maader 
bevidnet ham sin anerkjendelse, som især blev ham rigelig tilmaalf, 
da han i 1891 fyldte sit 70de aar. Ligeledes modtog han paa sit 
dødsleie mange beviser paa sympati. 
I sine bestræbelser for at gjøre de videnskabelige sandheder 
almenkjendte lagde han aldrig an paa at vinde letkjøbte seire ved 
bestikkende ord, for ham var forskningen et alvorligt og helligt arbeide. 
Det dybe alvor træder ogsaa tydeligt frem i hans ansigtstræk, som 
„ Naturenes læsere har anledning til at betragte paa hosstaaende 
billede. 
Hans opfatning af naturvidenskaben var blottet for al ensidighed, 
idet han fuldt ud indrømmede de andre videnskabers betydning og 
opmuntrede til samarbeide. Mange af hans opdagelser har ogsaa havt 
en rækkevidde udover den rent naturvidenskabelige fagkreds; baade 
musikteorien og sprogforskningen har høstet nytte af Helmholtz’s geniale 
arbeider. 0. N. 
Vore plageaander blandt insekterne. 
III. Menneskets lus. 1 ) 
Dersom de leilighedsvis optrædende snyltere, lopper og væggelus, 
skabninger, som kun nu og da hjemsøger vort legeme, og som i virke- 
ligheden kun ofrer en del af sit liv paa vor person, fremkaller uvilje 
og modbydelighed, hvad skal man saa sige om de følelser, med hvilke 
vi betragter det hæslige utøi, som gjør menneskets legeme til livsvarig 
bolig for sig, som der bliver født og baaren slegt efter slegt, som lever 
der og der alene. Om nu end nutidens renslige folk betragter disse 
dyr med saadan afsky, at man neppe tør nævne deres navn i dannet 
selskab, saa har de dog ikke altid været gjenstand for uvilje og 
afsky. I tidligere tider var man mere oplagt til at omtale dem med 
19 * 
1 ) Efter Edw. A. Butler: „Our liouséhold insects“. 
