313 
ikke resulteret i en god og sikker methode; men man kan være taa- 
ielig sikker paa, denne nok vil bli funden. 
Under disse omstændigheder synes det at maatte bli en uafviselig 
pligt, hvor det lar sig gjøre, at oprette laboratorier, der kan være 
istand til at tillave serum for behandlingen for det første af difterit 
•og senere ogsaa rimeligvis af andre sygdomme. Difterit herjer stun- 
•dom her i landet ganske frygteligt, og dennne sygdom bortriver almin- 
■deligvis netop de spirende kræfter, børn og unge mennesker, der éndnu 
vilde have kunnet udrette meget arbeide og saaledes have forøget 
nationalformuen, hvis de var blit i live. Det vil saaledes ogsaa fra et 
•økonomisk standpunkt bli fordelagtigt at oprette slige laboratorier, og 
■det maa vel nærmest bli en statssag. G. A. H. 
Anoroidbarometeret. 1 ) 
Barometeret, som er et af vore vigtigste maaleapparater, er tillige 
«n af de første opfindelser, som gjordes ved naturvidenskabernes gjen- 
fødelse i begyndelsen af det 17de aarhundrede. Historien om dets 
•opfindelse er knyttet til navnene paa datidens berømteste fysikere: 
Galilæi, Torricelli og Pascal. Ligesom man for flere store 
opfindelser har beretninger om, hvorledes tilfældige omstændighdder 
har været medvirkende, saaledes har man det samme ogsaa for baro¬ 
meterets vedkommende. 
Galilæi blev kaldt til Florenz, hvor man holdt paa med en brønd- 
boring, for at give forklaring paa et fænomen, som i høieste grad 
forbausede den, som havde med anlægget at gjøre. Brøndaabningen 
var gravet efter alle kunstens régler, pumperøret var sat i og venti- 
lerne tætsluttende — og alligevel negtede apparatet at gjøre tjeneste. 
Yandet steg op i røret til en bestemt høide, men hverken pumpning 
eller forandring af ventilerne formaaede at bringe det høiere. Det er 
vanskeligt at sige om Galilæi allerede dengang har liavt en anelse 
om den virkelige grand til dette fænomen — ialfald undgik han at 
give et ligefremt svar. 
Som bekjendt blev det fænomen, at en vædske ved sugning stiger 
op i et rør efter Aristoteles forklaret ved materiens rædsel for det 
1 ) Prometheus. 
