333 
blir med den ene ende forbundet med vinkelrøret paa B, i den anden 
ende indsættes der et nyt vinkelrør, som føres gjennem det ene bul i 
korken til glasset B ned til bunden af dette. Ogsaa dette glas er for¬ 
synet med to buller i den tætsluttende kork; i det andet hul indsættes 
et kort vinkelrør, der ligesom i B kun saavidt gaar gjennem korken. 
Hermed er apparatet færdig sammenstillet, og nu gjælder det at 
fylde det. Fyldingen af A, bar vi allerede talt om; i B og D fylder 
vi kalk vand og i C de spirede erter, hvis kulsyreudsondring, d. v. s. 
aandedræt, vi skal undersøge og paavise. 
Til denne paavisning er det, at kalkvandet i B tjener. 
Kalkvand laver vi os paa den maade, at vi bringer lidt ulæsket 
(eller nylæsket) kalk ned paa en flaske, hælder vand paa og ryster 
godt om. Flasken lader vi saa staa roligt en dags tid, indtil al kal¬ 
ken bar afsat sig. Ben klare vædske trækkes forsigtigt af med en 
bævert eller hældes af. For at faa den ganske fri for kalkpartiklér 
er det dog bedst at filtrere den gjennem filtrerpapir, idet det gjælder, 
at den er fuldstændig vandklar. 
Bet færdige kalkvand maa gjemmes paa ganske tætte flasker, da 
det i berøring med luften blir „melket u . Bette skriver sig derfra, at 
kalkvandet, som indeholder kalciumoksyd, optager kulsyre fra luften 
og omdannes til kulsur kalk (kridt), der er meget tungt opløseligt og 
derfor afsætter sig i form af et fint bvidt bundfald. Benne egenskab 
ved kalkvandet er det, som gjør det anvendeligt til paavisning af 
kulsyre. 
