334 
Tar vi et glas med kalkvand og blæser ved hjælp af et glasrør 
luft ned i det, saa vil kalkvandet meget hurtig blive ganske melket, 
til bevis paa, at udaandingsluften indeholder store mængder kulsyre. 
Paa samme maade skal vi anvende det i glasset D værende 
kalkvand til paavisning af, at frøene i C „aander w , d. v. s. udsondrer 
kulsyre. 
Da vi nu ikke kan faa frøene til at blæse udaandingsluften ned i 
kalkvandet, saaledes som vi selv kan, saa maa vi sørge for, at der gaar 
en langsom luftstrøm gjennem C; den passerer da frøene og tar med 
sig den kulsyre, disse udaander. Har luften passeret C, saa lar vi 
den gjennem det vinkelbøiede glasrør tilvenstre i D passere ned i 
kalkvandet i dette glas. Her afgiver den kulsyren, og kalkvandet blir 
melket, til tegn paa at det har optaget den. 
For saaledes at suge luften gjennem C og D bruger vi den med 
vand fyldte flaske E. Den er forsynet med en tætsluttende kork med 
to huller i. I hvert af disse er der indsat et vinkelbøiet glasrør, i det 
ene hul (tilvenstre) et ganske kort, der netop saavidt ga^r gjennem 
korken, i det andet et langt, som naar helt ned til bunden. Det 
første forbindes med en gummislange med det korte glasrør i D, til det 
andet fæster vi en lang gummislange F, der rækker nedenfor bunden af 
flasken. Suger vi nu gummislangen F fuld af vand, saa vil den virke 
som hævert og det vand, som ér i flasken, vil lidt efter lidt flyde ud 
af røret. Men efterhvert, som våndet flyder ud, maa der komme luft 
ind i flasken istedet, og hvis korken i E er tæt, saa kan dette kun 
komme fra glasset D. Men naar luften suges ud af dette, saa maa 
der komme ny luft ind i stedet, og er proppen i D tæt, saa kan den 
kun komme gjennem C. 
Ved hjælp af flasken E suger vi saaledes luft gjennem apparatet, 
og naar dette er saaledes sammensat, som tegningen viser ikke blot 
gjennem 0 og D, men tillige — og først — gjennem A og B. Disse 
to dele af apparatet har vi maattet anbringe af den grund, at den 
luft, som omgiver os, indeholder kulsyre. Ledede vi luften direkte 
ind i C, saa vilde derfor kalkvandet i D blive melket, enten der af 
erterne blev udsondret kulsyre eller ei. Vi maa derfor sørge for, at 
den luft, som kommer ind i C ingen kulsyre indeholder. Det sker ved 
hjælp af pimpstenstykkerne i lampeglasset A, eller rettere ved hjælp 
af den kali- eller natronlud, hvormed disse er gjennemtrukne. Kali- 
eller natronlud har nemlig i udpræget grad den egenskab, at opsuge 
