338 
Om molekylernes størrelse. 1 ) 
Allerede saalangt tilbage som i oldtiden har der været fremsat to 
væsentlig forskjellige hypotheser angaaende materiens struktur. Ifølge 
den ene skal materien kontinuerlig udfylde det rum, legemerne ind- 
tager; efter den anden skal materien derimod bestaa af smaadele — 
molekyler — adskilte fra hverandre med for materie tomt rum. Er 
den sidste antagelse rigtig, vil man ikke kunne fortsætte delingen af 
et begrænset legeme i det uendelige; naar man er kommet til disse 
smaadele, er grænsen for deliugen naaet. Selv om man ogsaa tænker 
sig molekylerne delbare, kan delene ikke længer give det oprindelige 
stof, men nye stoffer forskjellige fra hint. Den første antagelse sætter 
derimod ingen grænse for en deling; hvor smaa dele man end opstyk- 
ker et legeme i, saa maa delene have samme egenskaber, som det 
hele legeme. Erfaringen viser nu, at delingen af et sl of kan drives 
særdeles vidt; saaledes kan et stykke moskus ligge lange tider i et 
rum uden merkbart at tabe noget i vegt trods, at det hele tiden fyl- 
der rummet med en sterk lugt til tegn paa, at det stadig afgiver stof 
til sin omgivelse. Skal legemerne derfor være opbygget af molekyler, 
saa maa disse være uhyre smaa; det kunde derfor ved første øiekast 
synes, som om den første hypothese skulde have mest sandsynlighed 
for sig; i mange tilfælde kan vi virkelig ogsaa forklare os de fæno- 
mener, vi iagttager, ved at antage, at materien kontinuerlig udfylder 
det rum, legemerne indtager. Imidlertid er sagen ikke saa enkel, og 
naturvidenskaben har fornemmelig i den senere, tid lært os at kjende 
en række kjendsgjerninger, der vanskelig lader sig forklare paa anden 
maade end ved at antage, at den veibare materie er opbygget af 
adskilte smaadele — af molekyler, og det er den l^pothese, man nu 
almindelig hylder. Denne hypothese forudsætter dog ikke, som tid¬ 
ligere nævnt, at molekylerne ikke er delbare; men kløves molekylerne 
f. eks. vandets molekyler, saa vil delene ikke længere give det oprin¬ 
delige stof, vand, men nye stoffer, som her i dette specielle tilfælde 
er vandstof og surstof. De dele, hvori molekylerne saaledes lader sig 
kløve, kaldes atomer. I det følgende vil vi imidlertid ikke holde 
nogen skarp adskillelse mellem molekyler og atomer. 
x ) Foredrag holdt i - en privat forening. 
