343 
ligeledes alle undergaa de samme volumforandringer, hvis ikke trykket 
øges altfor meget. Yarmer vi dem endelig op, men hindrer dem 
fra at vide sig ud, vil trykket vokse paa samme maade, uafhængig 
af det stof, gasen bestaar af. Disse fakta viser, at man maa tænke 
sig gasarterne konstituerede paa en saadan maade, at det særegne 
stof, hvoraf et legeme bestaar, faar mindre at sige, naar det er i 
gasform end, naar det er fast eller flydende. Det er nemlig ikke saa 
at forstaa, at gasarterne i alle henseender opfører sig ens; de. for¬ 
skjellige gasarter viser naturligvis ogsaa eiendommeligheder, særegne 
for hver enkelt, eiendommeligheder som følgelig afhænger af det stof, 
hvoraf de bestaar; saaledes med hensyn til det lys, de ndsender, naar 
de bringes til at gløde, eller den mængde varme, de behøver for at 
opvarmes en grad. 
Antager man, at materien kontinuerlig udfylder rummet, kan man 
vanskelig gjøre sig rede for denne ensartethed i gasarternes egen- 
skaber; man har derfor allerede tidlig søgt at forklare sig disse lege- 
mers forhold ved at tænke sig dem dannet af adskilte molekyler, som 
gjennemsnitlig er saa langt fra hverandre, at de gjensidig ikke øver 
nogen merkbar virkning paa hverandre. Skal imidlertid en saadan 
samling molekyler ikke synke sammen til en løs usammenhængende 
hob som en masse sandkorn, maa man antage, at de enkelte molekyler 
bevæger sig afsted med stor hastighed hver i sin retning. Denne 
sidste antagelse kan med første øiekast synes at stride mod erfaringen; 
thi har man en gasmasse indesluttet i et lukket rum f. eks. i et 
værelse, og er den kommen til ro, saa synes det et urimeligt forlan¬ 
gende at antage, at dens enkelte dele alligevel er i heftig bevægelse 
trods, at vi ikke kan merke noget. Imidlertid er det let at nævne 
flere kjendsgjerninger, som tydelig angiver, at der maa være bevægelse 
selv i den tilsyneladende mest rolige gasmasse. Sætter man to rum, 
hvert fyldt med sin gas, f. eks. luft og kulsyre, i forbindelse med 
hinanden, saa vil man efter nogen tids forløb finde, at hver enkelt 
gasart har udbredt sig gjennem hele det samlede rum uden hensyn 
til den anden; dette finder sted, selv om begge gasarter fra begyn- 
delsen af havde samme temperatur og tryk, og der saaledes ikke 
skulde synes at være nogen opfordring for nogen af dem at udbrede 
sig i den andens territorium. Findes der et lugtestof, moskus, kamfer, 
i det ene hjørne af et værelse, vil man efter nogen tids forløb merke 
lugten i det modsatte hjørne, selv om luften er fuldstændig i ro. 
