344 
I den senere tid har man undergivet den ovennævnte antagelse 
angaaende gasarternes konstitution en indgaaende mathematisk behand¬ 
ling, og det har vist sig, at hypothesen i det store og hele fører til 
resultater, som stemmer overens med erfaringen. Det er klart, at en 
saadan samling af molekyler maa vise en hel række fænomener, som 
er aldeles nafhængig af, hvad stof molekylerne bestaar af, idet den 
mekaniske virkning, de enkelte molekyler kan frembringe ved sine 
stød, alene afhænger af deres levende kraft paa samme maade, som 
virkningen af en kugle bliver væsentlig den samme, enten kuglen 
bestaar af jern, bly, sten o. s. v., naar knn knglens levende kraft i 
alle tilfælde er den samme. Man kommer til det resultat, at moleky- 
lernes hastighed maa tiltage og aftage med temperaturen paa samme 
maade for alle gasformede legemer. Eftersom temperaturen synker, 
skal hastigheden blive mindre og mindre, og ved en vis bestemt tempe¬ 
ratur, den samme for alle legemer, maa hastigheden følgelig blive lig 
0; ved denne temperatur vil der altsaa være absolut ro i legemerne, 
og lavere temperatur kan vi ikke tænke os. Denne temperatur kaldes 
derfor det absolute nulpunkt; dette ligger omtrent 273° under 0° C. 
Saa lav temperatur er det vel endnu ikke lykkedes at fremstille; men 
man er dog naaet ned til noget under — 200° C. Degner man 
temperaturen fra dette nulpunkt, hvilket man hyppig gjør i varmelæren, 
saa er molekylernes levende kraft ligefrem proportional med denne 
absolute temperatur af gasen. Ved samme temperatur vil følgelig 
de letteste gasmolekjder have den største hastighed. Det er ikke smaa 
hastigheder, man finder paa denne maade (se tabellen). Ved 0° 0. 
løber saaledes molekylerne af surstof og kvælstof med hastigheder 
omtrent saa store som de største hastigheder, man i den sidste tid 
har opnaaet for projektiler, og molekylerne af vandstof skal fare afsted 
med en omtrent 4 gange saa stor hastighed. 
Molekylernes hastighed i meter pr. sekund. 
Vand¬ 
stof 
Kvæl¬ 
stof 
Sur¬ 
stof 
Kul- 
syre 
Vand- 
damp 
1 
Svovl- 
syrling 
Ammo- 
niak 
Ved 0° C. 
1693 
453 
425 
361 
564 
297 
579 
Ved 1000 C.. . 
1981 
530 
497 
422 
660 
347 
677 
Dette resultat kan med første øiekast synes urimeligt; thi var 
det rigtigt, saa maatte, skulde det synes, f. eks. de enkelte molekyler 
