345 
af surstof og kvælstof i luften i et værelse mangfoldige gange i sekun¬ 
det tare frem og tilbage gjennem det, og ligesaa moskus øieblikkelig 
udbrede sig i hele det rum, hvori det findes. Saa hurtig foregaar nu 
ikke, som erfaringen lærer, blandingen af gasmasser. Det er imidler¬ 
tid let at vise, at det ovennævnte resultat ikke strider mod erfaringen. 
Det er vel saa, at hvis man sætter en gasmasse i forbindelse med et 
tomt rum, saa maa den paa grund af molekylernes store hastighed 
i en yderst kort tid fylde hele rummet; men dette lærer ogsaa erfa¬ 
ringen; det er jo netop karakteristiskt for en gas, at den hurtig fyl- 
der det rum, som bydes den, hvor stort det end er. I et rum, som 
er fyldt med gas, kan derimod de enkelte molekyler ikke komme 
hurtig frem: de vil nemlig snart støde paa andre molekyler og kastes 
tilside ud af sin oprindelige vei, saa at hvert enkelt molekyl i det 
store og hele vil komme til at holde sig nogenlunde paa et og samme 
sted i rummet. Den veilængde, det enkelte molekyl i gjennemsnit 
faar løbe, førend det kastes tilside ved at støde mod et nabomolekyl, 
er nemlig, som man kan beregne, yderst liden selv i en meget for- 
tyndet gas paa grund af det store antal molekyler, som maa findes i 
hver enkelt kubikcentimeter. Det er imidlertid ikke saa at iorstaa, 
at alle molekyler af en gas ved samme temperatur gaar afsted med 
samme hastighed; paa grund af de idelige stød, som indtræffer mel- 
lem dem, vil dette ikke kunne finde sted, selv om hastigheden fra 
begyndelsen af havde været ens for alle. Ved stødene vil der nemlig 
frembringes bevægelse i det indre af molekylerne, som ogsaa vil brin¬ 
ges til at snurre om sig selv, og eftersom den indre bevægelse, ved 
et stød tiltager eller aftager, vil hastigheden af de stødende molekyler 
aftage og tiltage. Nogle molekyler kan derfor i virkeligheden komme 
til at gaa meget langsomt, mens andre derimod iler afsted med uhyre 
stor hastighed; men betragter man en stor samling molekyler paa en 
gang, , og det vil vi i alle tilfælde komme til at gjøre paa grund af 
molekylernes ringe udstrækning, saa vil den gjennemsnitlige hastighed 
for en saadan stor samling ved en og samme temperatur forblive ufor¬ 
andret den samme til alle tider, og vi kan derfor i vore beregninger 
betragte molekylerne, som om de allesammen gaar med denne gjen- 
nemsnitshastighed. 
Paa grund af molekylernes bevægelse vil alle legemer, som staar 
i berørelse med en saadan gasmasse, blive udsat for et fortvarende 
bombardement af dens molekyler. Da stødene imidlertid følger saa 
