347 
man siger. Det viser sig, at i det store og hele bekræfter erfa¬ 
ringen de resultater, hvortil theorien fører. En absolut overensstem¬ 
melse i alle enkeltheder kan man ikke vente, da man kun kjender 
meget lidet til molekylernes indre bygning og saaledes i beregningen 
ikke kan tage hensyn til den virkning, som forskjellen mellem mole- 
kylerne i de enkelte gaser frembringer. Da molekylerne under den 
største del af sin bevægelse er relativt langt fra hverandre, saa spiller, 
som før nævnt, molekylernes indre beskaffenhed vistnok kun en under¬ 
ordnet rolle, saa at man i de væsentlige træk kan udlede gasarter- 
nes egenskaber uden at kjeiide noget til den; men da molekylerne i 
det øieblik, de støder sammen, naturligvis kommer lige ind paa hver¬ 
andre, saa maa en gas, jo hyppigere stødene linder sted, det vil sige 
jo mere den presses sammen, desto mere afvige fra de almindelige 
gaslove og ved sine særegne eiendommeligheder udpege sig fra de 
øvrige gasarter. Dette bekræfter ogsaa erfaringen; men nærmere kan 
man ikke følge dette forhold med beregningen. 
De egenskaber, gasarterne viser, tjener derfor i væsentlig grad 
til at støtte den antagelse, at legemerne er opbygget af molekyler. 
Den ovennævnte gastheori, som almindelig kaldes den kinetiske, 
leverer os nu midler i hænde til omtrentlig at beregne molekylernes 
størrelse, naar man gaar ud fra den forudsætning, at de er kuglefor- 
mede; man kan saaledes linde en grænse, som deres størrelse ikke 
kan overskride. Ovenfor blev omtalt den gjennemsnitlige veilængde, 
et molekyl gjennemløber fra et stød til det næste, og hvoraf gasarternes 
indre friktion og varmeledningsevne afhænger og ligesaa den hastighed, 
hvormed to gasarter blander sig med hinanden eller diffundérer i hin- 
anden. Det er klart, at denne veilængde maa afhænge af molekyler¬ 
nes størrelse og af deres antal i volumenheden. Værdien af denne 
veilængde kan man nu udlede af forsøg over gasarternes varmeled¬ 
ningsevne eller bedre af diffusionsforsøg og ved at bestemme den indre 
friktion i gasarterne. Man har saaledes fundet følgende værdier for 
nedenstaaende gasarter. 
Gjennemsnitlig veilæ n g de ved 1 atmosfæres tryk 
i milliontedels centimeter. 
Vandstof 
Kvælstof 
Surstof 
Kulsyre 
Vand- 
damp 
Svovl- 
syrling 
Ammo- 
niak 
13,9 
9, ( 
10,4 
5,0 
6,3 
4,6 
7,2 
