348 
Trods den ahyre hastighed, flere hundrede meter pr. sekund, 
hvormed molekylerne løber afsted, ser man altsaa, at hvert enkelt 
molekyl i gjennemsnit kun løber et yderst ringe veistykke, nogle 
milliontedels centimeter ved en atmosfæres tryk, førend det træffer 
paa et nabomolekyl og kastes tilbage; i hvert sekund maa det derfor 
lide et uhyre antal stød; ved 0° C. og en atmosfæres tryk undergaar 
saaledes hvert molekyl i luften i gjennemsnit ca. 4600 millioner stød 
i sekundet. Formindskes trykket, saa gasen fortyndes, forøges vei- 
længden; men selv om trykket formindskes til en milliontedels atmos¬ 
fære, vil veilængden kun blive nogle centimeter, idet den vil blive en 
million gange større end ved en atmosfæres tryk. 
Som ovenfor nævnt afhænger veilængden af molekylernes stør¬ 
relse og af deres antal pr. cm. 3 . For derfor at kunne beregne denne 
størrelse for en gas maa man foruden veilængden ogsaa kjende antal¬ 
let af molekyler pr. cm. 3 eller, hvad der kan gjøre samme nytte, det 
rum, molekylerne i hver cm. 3 virkelig indtager. Nøiagtig kan man 
endnu ikke bestemme dette uden ved at støtte sig paa ganske andre 
fænomener end de, vi her betragter; en tilnærmet værdi, som vistnok 
er en del for stor, kan man imidlertid let angive. Ved afkjøling eller 
sammenpresning kan man nemlig altid bringe en gasmasse til at gaa 
over til vædske eller blive fast. I denne tilstand maa man antage, 
at molekylerne ligger i ganske ringe afstand fra hverandre; thi man 
finder, at selv en betydelig trykforøgelse eller en meget sterk afkjø¬ 
ling kun vil frembringe en meget lideh volumformindskelse, naar lege¬ 
met er tast eller flydende. Bestemmer man altsaa det volum, en liter 
eller 1 m. 3 af gasen indtager i flydende eller fast form, saa vil dette 
volum meget nær angive, hvor stor brøkdel af literen eller kubik- 
meteren gasartens molekyler indtager ved den betragtede temperatur 
og tryk. Denne brøk kaldes gasens kondensationskoefficient; den 
findes opgivet for en del gase i nedenstaaende tabel. Af de to nævnte 
værdier, for veilængden og kondensationskoefficienten, kan man endelig 
som før omtalt udlede diameteren for molekylerne af vedkommende gas. 
Kondensationskoefficient. 
Gas ved 0° C. og 1 atmosfæres trj^k. 
Kul syre 
Vanddamp 
Svovlsyrling 
Ammoniak 
0,00198 
0,00081 
0,00195 
0,00119 
