349 
Molekyler nes diameter i tnsen milliontedels 
centimeter. 
Vandstof 
Kvælstof 
Kulsyre 
Vaiid- 
damp 
Svovl- 
syrling 
Ammoniak 
29 
34 
84 
43 
76 
73 
Som det sees af hosstaaende tabel, som ogsaa indeholder de paa lidt 
anden maade beregnede diametre for vandstof- og kvælstofmolekylerne, 
er der her tale om yderst smaa størrelser, idet molekylernes diametre 
ikke engang naar op til en timilliontedel af en centimeter. Tænker 
vi os, at vi kan tage en hob vandmolekyler og ordne dem efter hver¬ 
andre i række langs en maalestav, saa vil vi ikke engang naa fuldt 
fra en millimeterstreg til den følgende, naar vi har lagt ud 2 millioner 
molekyler. Man vil heraf kunne indse, hvor forsvindende lidet rum 
hvert enkelt molekyl indtager, og at vi ikke, saaledes som ogsaa erfa¬ 
ringen viser, kan gjøre os noget haab om direkte at iagttage mole- 
kylerne, da man selv med det sterkest forstørrende mikroskop ikke 
kan naa længere ned end til at skjelne størrelser paa V50000 cm. Paa 
grand af den ringe størrelse, molekyler har, er deres antal i hver 
enkelt liden del af et ram fyldt med gas uhyre stort, selv om gasen 
er særdeles fortyndet. Man har saaledes beregnet, at der i gjennem- 
snit i hver cm. 3 af en gasmasse ved 0° 0. og en atmosfæres tryk 
maa findes ca. 60 trillioner molekyler, og da antallet er proportionalt 
med trykket, saa vil der endnu ved et tryk af en milliontedels atmos¬ 
fære eller i det bedst luftfortyndede rum, man omtrent kan fremstille, 
være ca. 60 billioner molekyler pr. cm. 3 . Disse tal er saa uhyre 
store, at man vanskelig kan opfatte dem; for dog at give nogen ide 
om deres størrelse vil jeg bemerke, at om vi tænker os en mand 
tælle uafbrudt dag og nat og saa hurtig, at han formaar at tælle til 
hundrede hvert sekund, saa vilde han dog ikke blive færdig med at 
tælle til det første tal før om 1900 millioner aar, mens han for at 
tælle til det sidste tal kun vilde behøve den bagatel af 1900 aar. 
Ogsaa ved studiet af en række andre fysiske fænomener bliver 
man ledet til at antage, at materien er opbygget af adskilte smaadele. 
Vi skal i det følgende betragte nogle fænomener henhørende under 
lyslæren. Tager man et fast legeme og- varmer det op, saa vil det, 
om det taaler opvarmningen uden at undergaa nogen forandring, ved 
