374 
fabelagtig følsomhed. Det er godtgjort, at med dette instrument 
kan der paavises en variation i temperaturen paa 1 / 1 0 oo ooo ooo centi- 
grad, samt at man ikke alene kan paavise, men ogsaa maale tempera- 
turdifferentser mindre end Y 10 o ooo af graden. Af saadanne hjælpe- 
midler kan man vente sig interessante resultater, og de er heller ikke 
udeblevne. 
Det undersøgte maanebillede havde en diameter af 28.3 mm., og 
heraf faldt kun en liden del paa bolometret. Under nævnte formør¬ 
kelse markeredes maanens indtræden i halvskyggen af et temperatur- 
fald, som instrumentet annoncerede, før øiet kunde opdage den mindste 
dunkelhed i billedet. Det samme blev konstateret af lord Posse’s 
assistent Boeddicker under formørkelsen den 28de januar 1888. 
Efterhvert som maanen skred frem gjennem halvskyggen, aftog 
temperaturen, og 5 minuter efter midten af den tid, formørkelsen 
vårede, ansloges den tabte varmemængde til omtrent hundrededelen af 
den varme, som maanen modtog fra solen. Da skyggen var passeret, steg 
atter temperaturen i samme forhold, som faldet var foregaaet; det 
fremgik af disse undersøgelser, at i løbet af nogle timer underkastes 
maanen mere gjennemgribende klimatvekslinger end dem, som vilde 
svare til, at jordens varme zone kom under indvirkning af polarvinterens 
strenge kulde. Men frem for alt sluttedes, at den varme, som maanen 
udstraaler, ikke fuldstændig absorberes af jordens atmosfære, hvilket 
J. Herschel antog maatte være tilfældet. Imidlertid byder atmos¬ 
færen mange hindringer, naar det gjælder at bestemme maaneover- 
fladens temperatur, men ved hjælp af sindrige apparater er det lykke- 
des at eliminere eller ialfald betydeligt formindske de feil, som hid- 
rører fra atmosfærens forstyrrende indflydelse. 
Prof. Langley’s forsøg har ledet til den vigtige slutning, at maane- 
overfladens gjennemsnitstemperatur ikke kan være meget under 0° C.- 
Tilnærmelsesvis er den sat til -f- 10°, og denne approksimative stør¬ 
relse er baseret paa overensstemmelsen mellem maanens spektrum og 
varmespektret af et udstraalende legeme, som har temperaturen -?f- 10°. 
En anden videnskabsmand ved navn Hutchins har ligeledes 
maalt maanens varmestraaler ved hjælp af en termograf, som han 
anbragte i brændpunktet af et lidet hulspeil. Hans apparat var om¬ 
trent 12 gange saa følsomt som en termoelektrisk søile paa 48 ele¬ 
menter. Siden 1869 og 70 havde lord Posse med held anvendt en 
lignende fremgangsmaade ved undersøgelser af samme natur. 
