383 
eller om de ovenfornævnte to eksemplarer kun er tilfældigt forvildede 
individer er endnu for tidligt at afgjøre, det vilde dog være godt, om 
vore jægere og fugle venner vilde have sin opmerksomhed henvendt 
paa den. 
Den hvidvingede korsneb er noget mindre og finere bygget end 
grankorsnebben (loxia curvirostra) . Farven er meget lig denne arts, 
fra hvilken den dog med lethed kan adskilt øs, grankorsnebben har 
nemlig ensfarvede sorte vinger, mens den hvidvingede korsneb har to 
hvide tverbaand over vingerne. ' J. Grieg. 
De største blade forekommer hos palmerne. 'Inaja-palmens 
(moximiliana regia), ved Amasonflodén, blir mere end 15 m. lange, 
med en bredde af 3—3.5 jn. Den brasilianske Tupatipalme (raphia 
taedigera) frembringer blade,, der er 19—20 m. lange, 12 m. brede, 
hvortil der endnu kommer en bladstilk paa 4—5 m. Sagopalmens 
fjerformig delte blade er saa sterke, at man kan benytte et afskaaret 
blad som stige, i hvilken smaabladene danner trinnene. Ogsaa kokos- 
palmens blade blir 9 m. lange og under et enkelt blad af c oryphes 
muhraculifera (paa Ceylon) kan 15—20 mennesker finde skygge. 
Blandt de urtagtige planter med udelte blade turde den abessinske 
banan ( musa ensete ) have de største blade. De blir 6 m. lange og 
90 cm. brede, mens den almindelige banans kun opnaar en længde al 
4 og en bredde af 0.6 ni. Prometheus. 
Bakterierne i havet har hidtil været lidet kjendte. De er nu 
gjort til gjenstand for udstrakte undersøgelser af en tysk forsker, 
Fischer. I det aabne hav er bakteriemængden mindre end i lukkede 
havarme. I det aabne hav fandtes der ved overfladen i 7 prøver 0, 
i 49: 1—25, i 12: 26—50, i 8: 51—500 bakterier pr. kub. cm. 
Som regel var altsaa bakteriemængden i overfladen liden; der hvor 
den var større, var der oftest opstigendé strømme tilstede, og dette 
tydede jo paa, at bakteriemængden er større et stykke under over¬ 
fladen. Det viste sig ogsaa ved undersøgelsen. De fleste bakterier ' 
fandtes mellem 200 og 1 100 m. dyb. Aarsagen hertil ligger i sol¬ 
lysets bakteriedræbende egenskab. Hvor det trænger hen, der øde- 
lægger det disse organismer. Der er efter disse undersøgelser grund 
til at tro, at bakterierne i havet ligesaavel som paa landjorden tar en 
vigtig del i tilintetgjørelsen af døde organismer. 
Forandret kalender? Konservative sjæle som forfærdes over, 
at man i vor omvæltningens tid ikke lader noget være i ro vil vel 
tage særlig forargelse af, at der er de, som endog vil forandre aarets 
inddeling. Der er imidlertid adskillige forslag af denne art, som er 
fremkomne i den senere tid og blandt disse et af en tysk general 
v. Sichart, hvilket ikke er saa særlig radikalt. Generalens kaien- 
derforslag begrundes med, at det er forkjert, at 7 af aarets maaneder 
skal have 31, 4 maaneder 30 og en 28 eller 29 dage; at det videre 
er ufornuftigt, at paasken et aar falder i midten af marts, et andet i 
