26 
udføre nyctitropiske bevægelser og ved en forhøielse af 5—10 0 aabner 
sig sterkt. Hos andre planter f. eks. visse arter surkløver (oxalis), løve- 
tand (leontodon), høgeurt (liieracium) synes en af ydre indvirkning uaf- 
hængig periodicitet at spille en rolle med, idet en forandring af tempe¬ 
raturen først efter en vis tids forløb frembringer bevægelse. Bringer 
man f. eks. om morgenen et lukket blomsterhoved af løvetand (ogsaa 
kaldet borst, Peders urt) fra et koldere værelse (8 U C.) ind i et var¬ 
mere, saa begynder det snart at aabne sig. Lader man det nu staa i 
værelset, vedbliver det at være udfoldet til om aftenen, men lukker sig 
da, selv om temperaturen holder sig uforandret. Hvis man saa, efterat 
hovedet har lukket sig, lader temperaturen stige, saa vedbliver det 
alligevel at være lukket. Hvis derimod hovedet om dagen har været 
lukket paa grund af, at temperaturen var for lav til at fremkalde aab- 
ning (f. eks. 3—4° C), saa kan man selv om aftenen faa det til at 
aabne sig ved at bringe det i et varmere værelse. I saa fald vedbliver 
det at være udfoldet om natten og lukker sig om morgenen. 
Hvad lyset angaar, saa synes dette hos mange planter ikke at 
være nogen nødvendig betingelse for istandbringelsen af blomsternes 
søvnbevægelse. Det blev allerede nævnt, at man kan faa tulipan- og 
krokusblomster, til at aabne sig alene ved at forandre temperaturen, og 
det enten det er lyst eller mørkt; det samme gjælder ogsaa for andre 
planter. Hos atter andre har dog lyset, om det end ikke er en nødven¬ 
dig betingelse for aabning eller lukning, adskillig indflydelse, saaledes hos 
hesteblomst, (taraxacum), prestekrave ( bellis ), surkløver (oxalis), hemero- 
callis, rødrod (gentiana). Bringer man om morgenen sovende blomster 
af disse planter ind i et mørkt værelse, andre blomster af de samme 
planter i et godt oplyst værelse, saa udfører kun de sidste normale 
bevægelser, de første aabner sig kun lidet og lukker sig heller ikke 
fuldstændig. Deraf kommer det ogsaa, at i det frie blomsterne af de 
nævnte planter aabner sig tidligere hos de individer, som er udsatte for 
direkte sollys, end hos dem, som staar i skyggen af et træ, en mur 
eller lignende. Ifølge Fritsch er det regel, at røde og hvide blomster 
behøver en høiere temperatur eller længere tids paavirkning af sollyset 
for at aabne sig end de blaa og gule. 
Ved kunstig belysning og fordunkling kan man faa søvnbevægel- 
serne til at indtræde paa andre tider end under naturlige forholde. 
Mens f. eks. blomsterne af mirabilis jalappa om sommeren aabner sig 
mellem kl. 5 og 7 om aftenen og lukker sig den næste dag ved mid¬ 
dagstid, fik den franske botaniker De Can do Ile blomsterne til i et om 
natten oplyst og om dagen mørkt værelse at aabne sig mod enden af 
den kunstige dag og at begynde lukningen mod enden af den kunstige 
nat. Under solformørkelsen den 18de juli 1860, der vårede fra kl. 2.41 
