28 
middag, mens de i september først sovner mellem kl. 3—5 em. og de 
paafølgende 2 dage atter aabner og lukker sig. 
I sammenhæng med omtalen af de ydre forholdes indvirkning paa 
blomsternes periodiske bevægelser kan her anføres en iagttagelse af 
italieneren Tas si. Som bekjendt anvendes nu for tiden det saltsure 
cocain meget som lokalt bedøvelsesmiddel. Tas si stillede afskaarne 
blomster af forskjellige planter (krokus, sneklokke, hvidveis, ranunkel, 
eranthis) i en tynd opløsning af cocain i vand og bemerkede derved, 
at de ved begyndelsen af forsøgene aabnede blomster vedblev at være 
aabne eller kun lukkede sig meget lidet, mens blomster af samme sort, 
der stod i rent vand aabnede og lukkede sig paa sædvanlig maade. 
Blomsterne havde ved at optage cocain ganske eller for størstedelen 
mistet sin bevægelsesevne. 
Hvad maaden angaar, paa hvilken blomsternes søvnbevægelser 
udføres, saa hører de ind under de saakaldte tilvekstfænomener, d. v. s. 
de finder sted derved, at forskjellige sider af det organ, der udfører 
bevægelsen, vokser forskjellig sterkt. Den zone af blomsterdækbladene, 
som bevirker bevægelsen, er den nederste tredjedel eller fjerdedel eller 
i det høieste den nederste halvdel af de nævnte blade. At blomster¬ 
dækbladene i hele den tid, der hengaar mellem den første aabning og 
den sidste lukning, tiltager i længde, derom kan man overbevise sig ved 
maalinger. Men da nu hvert af blomsterdækkets blade vokser, saavel 
naar blomsten er lukket, som naar den er aaben, saa kan spørgsmaalet 
om selve søvnbevægelsen kommer istand ved tilvekst, kun afgjøres ved 
maalninger i den del af blomsterdækbladet, som ved bevægelsen bøier 
sig, maalninger, som maa udføres før og efter aabningen, før og efter 
lukningen og saavel paa den udadvendte som den indadvendte side. 
Saadanne undersøgelser, som paa forskjellige blomster blev udførte af 
prof. Pfeffer i Tiibingen, gav som resultat, at i virkeligheden blomster- 
dækbladenes inderside tiltager i længde under aabningen, mens yder- 
siden forlænger sig, naar lukningen finder sted. Selvfølgelig maa saa¬ 
danne maalinger udføres ved hjælp af mikroskopiske maalestokke, da 
tilveksterne er overmaade smaa. At det er virkelig tilvekst, d. v. s. en 
varig og blivende forlængelse, som herved finder sted, ikke blot en 
udvidning af elastiske partier, følger blandt andet deraf, at bevægelserne 
ophører ved de samme høie eller lave temperaturer, som hindrer til¬ 
vekst i længde. Ligesaa ophører bevægelserne i lufttomt rum eller i 
ren kulsyregas, under hvilke omstændigheder, der paa grund af surstof- 
mangel heller ikke finder nogen tilvekst sted. 
I en næste artikel skal vi se, hvilken betydning for planten de her 
omhandlede bevægelser har. (Sluttes.) 
