32 
kraften stræbe efter at skyve skroget væk fra dreiningscirkelens midtpunkt. For 
dybgaaende fartøier vil imidlertid den forskyvelse i den tidligere anlagte kompas- 
stregs retning, som derved foraarsages, neppe være af nogen betydning. For flad- 
bundede, grundtstikkende typer derimod vil forskyvelsen blive noget større, idet 
vandtrykket da vil faa mindre flade at virke paa. Den vil derfor maaske under 
visse omstændigheder kunne bevirke, at skroget forskyves noget henimod en gjen¬ 
stand, som ligger forenfor i den oprindelig styrede kompasstreg, hvilket selvfølgelig 
maa haves for øie under manøvrering. At fartøiets længde vil øve indflydelse, vil 
forstaaes af ovenfor anførte; thi jo længere fartøiet er, desto længere kommer 
agterenden til at ligge fra skibets tyngdepunkt, og desto større maa derfor det rum 
være, som den behøver for at svinge om dette. 
Et andet spørgsmaal blir det, om ikke vore styringsregler er mangelfulde med 
hensyn til bestemmelserne i dette stykke. 
Man maa her erindre, at det er kun, naar to fartøier er kommet hinanden 
klos ind paa livet før kursforandring foretages, at kollision kan opstaa under de 
her omhandlede manøvrer. Styringsreglerne har ingen anden bestemmelse i saa- 
danne tilfælde, end at der maa handles efter bedste skjøn, og dette er formentlig 
ganske korrekt; thi skulde der her gives i detaljer gaaende forskrifter, vilde vi i det 
kritiske øieblik kunne foraarsage ligesaa megen, ja maaake mere skade end gavn. 
At f. eks. give regler for, hvorledes to skibe, der lige ved hinanden løber samme 
kurs, skulde manøvrere for at komme klar af hinanden, vilde sikkerlig ikke hjælpe 
stort; den manøvre er og maa blive en udelukkende konduitesag; enhver praktisk 
befalingsmand vil forstaa, at det at lægge roret haardt iborde, forudsat altsaa, at 
fartøierne er hinanden meget nær, vilde kunne bevirke kollision. 
Naar et fartøi ret for bougen af et andet og tæt opi dette skal forandre kurs„ 
blir det ligeledes ene og alene en konduitesag, hvilken vei roret lægges. Styrings¬ 
reglerne bestemmer vistnok (art. 15), at naar to fartøier under damp, der styrer 
modsatte kurser eller nær derved, møder hinanden, saaledes at der kan opstaa 
fare for sammenstød, skal begge vige af mod styrbord, altsaa passere hinanden paa 
bagbords side, men samtidig udsiger art. 23, at der ved anvendelsen og fortolknin¬ 
gen af disse regler skal tages fornødent hensyn til enhver særegen omstændighed, 
som maatte gjøre det nødvendigt at afvige fra reglerne for at undgaa en øieblikke- 
lig fare, ligesom art. 24 paabyder, at intet fartøi maa under nogen omstændighed 
forsømme behørige forsigtighedsregler. Hvad det altsaa alene kommer an paa i 
en saadan krap manøvre, er at have aandsnærværelse nok til skarpt og hurtigt at 
opfatte situationen saaledes, som den foreligger, for saa hurtig som lynet at kunne 
vælge det rette; alverdens regler og bestemmelser vilde ikke hjælpe det ringeste. 
En befalhavendes første pligt er det at holde god udkik og altid benytte de lov¬ 
bestemte dag- og natsignaler samt at foretage alle friseilingsmanøvrer i betimelig tid. 
Kommer han forskyldt eller uforskyldt op i en saa vrien situation som de her om¬ 
handlede, kan sikkerlig alene hans personlige aandsnærværelse og konduite tjene 
til at afværge eller formindske faren; skulde han først rode gjennem sin hjerne for 
at faa tag i en række regler og saa anvende disse paa det foreliggende tilfælde,, 
vilde han sikkert altid komme forsent. 
Kragerø den ilte december 1887. 
0. s. 
Alkoholens virkning paa det menneskelige legeme. (Svar til hr. B.> 
Arendal.) Paa side 345 i novbr. nr staar opgivet fra Indien dødeligheden blandt 
afholdsmændene og andre. Hos vor kilde staar de tal, vi har opgivet, men i 
originalen er antagelig indløbet den feil, at der staar 14318 istedetfor 4318 (i2te 
linje f. o. hos os). 
(Besvarelsen af flere spørgsmaal fra »en lærer« maa af tensyn til pladsen 
henstaa til næste nr.). 
Rettelse. 
Forrige aargang pag. 355 1 . 17 f. o. staar 32,800, skal være 12,800. 
