Nordhavets dybder, temperatur og 
strømninger. 
Af prof. H. Mohn. 
I »Naturen«s 5te aargang, 1881, har udgiveren meddelt en 
oversigt over mine til den tid offentliggjorte studier over vort Nord¬ 
havs dybder og temperatur. I de følgende linjer skal jeg give en 
kort oversigt over de senere vundne resultater over temperatur¬ 
forholdene og dernæst noget nøiere beskrive strømforholdene, saa- 
ledes som de fremgaar af de undersøgelser, for hvilke jeg har gjort 
rede i min sidste af handling i Nordhavs-Ekspeditionens general- 
beretning. 
En linje fra Shetland til Stat danner Nordsøens nordgrænse. 
En linje fra det nordlige Island over Jan Mayen til Spidsbergens 
Sydkap og derfra til Nordkap begrænser Det norske hav. I nord 
for den første del af denne linje ligger Grønlandshavet. I øst 
for dens sidste del Østhavet. Det største dyb i Det norske hav, 
i sydost for Jan Mayen, kalder jeg Norskedybet. Det største 
dyb i Grønlandshavet, i vest for Spidsbergen, kalder jeg Svenske- 
dybet. (Se Kartet i »Naturen« for 1881. Side 25.) 
Til studiet af temperaturens fordeling paa vore kystbanker og 
i vore fjordes dyb har jeg benyttet dybtemperaturer, maalte paa 
oplodningsdampskibet »Hansteens« aarlige togter og af forskjellige 
andre norske og udenlandske videnskabsmænd og ekspeditioner. Der 
er overalt paa disse steder vand med flere varmegrader. En sam¬ 
menligning med luftens temperatur viser, at denne sidste er lavere 
end havvandets, saavel i dybet som i overfladen. Det varme vand, 
som Norge for en stor del skylder sit klima, maa være hidført ved 
strømninger fra varmere, sydligere egne. 
3* 
